4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hamberger Judit 83 Nemzeti programok: csehmérsékeltebb, mint a németor<strong>sz</strong>ágiak. Ebből logikusan következett, hogy a <strong>sz</strong>lávoknakaz o<strong>sz</strong>trák birodalom jelentheti a keretet a nemzeti élet meg<strong>sz</strong>ervezéséhez és biztosításához.Így <strong>sz</strong>ületett meg az au<strong>sz</strong>tro<strong>sz</strong>lávizmus e<strong>sz</strong>méje és koncepciója.A másik jelentős esemény az 1848. június 2. és 12. között Prágában lezajlott, demeg<strong>sz</strong>akított <strong>sz</strong>láv kongres<strong>sz</strong>us volt. Havlíček ré<strong>sz</strong>t vett az előké<strong>sz</strong>ítésben, agitált is akongres<strong>sz</strong>us céljai és megrendezése mellett. Azok közé tartozott, akik a pán<strong>sz</strong>lávizmussal<strong>sz</strong>emben az au<strong>sz</strong>tro<strong>sz</strong>lávizmus hívei voltak, de a többieknél jobban relativizálta azo<strong>sz</strong>trák állam megőrzésének <strong>sz</strong>ükségességét. A kongres<strong>sz</strong>uson fontos programpont voltaz au<strong>sz</strong>triai <strong>sz</strong>lávok védelmi <strong>sz</strong>övetségének létrehozása, és a német egyesítéshez valócsatlakozás elutasítása. Jellegében az egé<strong>sz</strong> kongres<strong>sz</strong>us megmaradt az au<strong>sz</strong>tro<strong>sz</strong>lávizmusálláspontján, aminek lényege az volt, hogy hangsúlyozták a <strong>sz</strong>lávok túlsúlyát a monarchiában.Havlíček arra törekedett, hogy a <strong>sz</strong>láv nemzeteket egymással kibékítse, deneki sem sikerült ös<strong>sz</strong>ebékítenie például a lengyeleket az oro<strong>sz</strong>okkal, vagy a <strong>sz</strong>erbeketa horvátokkal. Azon dolgozott, hogy a lengyeleket a magyarok törekvései ellen hangolja,de ebben sem volt eredményes. A <strong>sz</strong>láv kongres<strong>sz</strong>ust a prágai felkelés kitörése<strong>sz</strong>akította meg.Ugyanilyen fontos volt az o<strong>sz</strong>trák alkotmányozó birodalmi gyűlés megalakulása(Bécsben, majd a bécsi forradalom idején Kremsier-Kroměřížben), amelybe az 55 csehképviselő közé megvála<strong>sz</strong>tották Havlíčeket is. 1848-ban tehát, a Nemzeti Tanács (Národnívýbor) tagjaként, ré<strong>sz</strong>t vett a politikai reformok előké<strong>sz</strong>ítésében. (Ennek munkálataival,az alkotmányozás túlzott lassúsága miatt, nem volt elégedett, csakúgy, mint a radikálisdemokraták. Úgy döntött, hogy az újságjával többet tud tenni a csehekért, ezértvis<strong>sz</strong>aadta mandátumát, és vis<strong>sz</strong>atért a Národní noviny <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>téséhez.)Az 1848-as jogok közül a legfontosabbnak a sajtó<strong>sz</strong>abadságot tartotta. A sajtó<strong>sz</strong>abadsággyakorlati érvényesülésének következtében alapíthatta meg 1848 áprilisában aNárodní novinyt. Független, ellenzéki újságjának első cikkeiben kifejtette, hogy általanemzete javát és dicsőségét kívánja <strong>sz</strong>olgálni, annak <strong>sz</strong>abadsághoz vezető útját akarjaegyengetni, és a nemzet tagjait a <strong>sz</strong>abadságra <strong>sz</strong>eretné oktatni; ezáltal biztosít csehnyelvű közéletet és politikai fórumot. Így lapja a gyakorlati reformok és a polgári életcseh nyelvű <strong>sz</strong>ócsöve le<strong>sz</strong>. Bejelentette, hogy a cseh nemzet nem halt ki, nem tűnt el anémet tengerben. Lelkesen támogatta az 1848-as, bevezetett reformokat és az új alkotmányozógyűlést.A Národní novinyben megfogalmazta azokat az 1848-as általános nemzeti követeléseket,amelyeket a nemzeti liberálisok hangoztattak (mint a jobbágyság eltörlése, asajtó<strong>sz</strong>abadság, a gyülekezési és felekezeti jog), de hozzátette saját követeléseit és <strong>sz</strong>ellemiségétis (például a bíróságok függetlenségének követelését). Az ő követelései közöttvolt azon igény, hogy a cseheket a németekkel az élet minden területén egyenjogúsítsák,és a cseh korona or<strong>sz</strong>ágait (cseh, morva, <strong>sz</strong>iléziai) egyesítsék. Az ös<strong>sz</strong>evonásellen fellépőket a nemzet árulóinak, fő ellenségnek fogja tekinteni. A cseh koronaterületei ne maradjanak o<strong>sz</strong>trák provinciák, hanem olyan formában kapjanak önállóságot,hogy Au<strong>sz</strong>tria az önálló or<strong>sz</strong>ágok (vagy területek, tartományok) és nemzetek közösségeként,föderációvá alakuljon át. A tartományi berendezkedésre vonatkozóan pedigegykamarás parlamentet követelt, amelybe a polgárok minden fajtája, termé<strong>sz</strong>etessúlyánál fogva, bevála<strong>sz</strong>tható, és <strong>sz</strong>avazati joggal rendelkezik.A csehek egyenjogúsítását a németekkel úgy értelmezte, hogy mindegyik a magaterületén legyen <strong>sz</strong>abad, és egyikük se akarjon ott többségi hatalmat, ahol kisebbségben