4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Bényei Miklós 74 Nemzeti programok: magyarság kiváltságos helyzetét rögzítette), az 1868-ban meg<strong>sz</strong>avazott, és jóré<strong>sz</strong>t általa <strong>sz</strong>övegezetttörvénycikk még így, kompromis<strong>sz</strong>umos formájában is elismerten európai <strong>sz</strong>ínvonalúalkotás volt.Mini<strong>sz</strong>teri tevékenységének csúcspontját művelődéspolitikai törekvései, intézkedéseijelentik, amelyeknek maradandó hatása volt; több évtizedre meghatározták a magyaror<strong>sz</strong>ágipolgári kultúra fejlődését. Eötvös mindig is úgy vélekedett, hogy a polgárosodásfeltételezi az emberi tudat átalakítását; hogy a gazdasági fejlődés, a <strong>sz</strong>abadságjogokgyakorlásának elengedhetetlen e<strong>sz</strong>köze, a tényleges politikai-jogi egyenlőségbiztosítéka az általános műveltségi <strong>sz</strong>ínvonal emelése és a modern kulturális intézményhálózatkiépítése. A művelődésügyet egységes rend<strong>sz</strong>ernek tekintette, ezért mindenágát fejle<strong>sz</strong>teni akarta. Kiváló, alkotó segítőtársakra talált mini<strong>sz</strong>tériumának vezetőti<strong>sz</strong>tviselőiben. Közreműködésükkel új gimnáziumi tantervet, óvodai, középiskolai ésegyetemi törvényjavaslatot ké<strong>sz</strong>ített (ezeket halála után fogadták el), jól fel<strong>sz</strong>erelt tanítóképzőketés főreáltanodákat állíttatott, középiskolai tanárképző intézetet <strong>sz</strong>ervezett.Ő emelte műegyetemi rangra az Ipartanodát, rendeztette az Or<strong>sz</strong>ágos Széchényi Könyvtárállományát, gondoskodott a Nemzeti Múzeum fejle<strong>sz</strong>téséről, képtárakat vásárolt, államsegélytutalt ki a pesti zenedének, ö<strong>sz</strong>töndíjakat alapított a fiatal művé<strong>sz</strong>ek, tudósok<strong>sz</strong>ámára, tervet dolgoztatott ki a műemlékek helyreállítására stb. Támogatta a termé<strong>sz</strong>et-,mű<strong>sz</strong>aki és mezőgazdasági tudományokat, valamint a felnőttoktatást is.Kétségkívül legjelentősebb, legismertebb művelődéspolitikai alkotása hazánk elsőnépoktatási törvénye (1868: 38. tc.). Ezzel a tényleges hazai igényekre, a polgári fejlődéskövetelményeire vála<strong>sz</strong>olt, ugyanakkor megelőzte korát (sőt <strong>sz</strong>ámos, fejlettebbpolgári or<strong>sz</strong>ágot is), hos<strong>sz</strong>ú távra megalapozta a magyar közoktatásügyet. Kodifikáltaaz általános tankötelezettség elvét, az iskolaállítás <strong>sz</strong>abadságát, ám az állami felügyeletetvalamennyi (felekezeti, községi, egyesületi, magán-) tanintézetre kiterje<strong>sz</strong>tette. Aközségi (városi) iskolák irányító hatóságait az önkormányzati e<strong>sz</strong>me alkalmazásávaljelölte ki: a lakosság vála<strong>sz</strong>totta az iskola<strong>sz</strong>éket, és képviselői vettek ré<strong>sz</strong>t a megyeioktatásügyi tanácsokban is.Tárcája másik területén, a vallás- és egyházpolitikában megpróbálta megteremteni atöbb évtizede sürgetett vallásegyenlőséget. Személyes érdeme is a görögkeleti egyházújjá<strong>sz</strong>ervezése, a protestáns és a katolikus egyházak teljes vi<strong>sz</strong>onosságának kimondása,és az ő nevéhez fűződik az izraeliták vallási emancipációjáról <strong>sz</strong>óló törvény. Meghiúsultvi<strong>sz</strong>ont régi nagy álma, a katolikus autonómia, a katolikus egyház feudális <strong>sz</strong>erkezeténekátalakítása, az állam és az egyház különvála<strong>sz</strong>tása, vagyis a „<strong>sz</strong>abad egyház<strong>sz</strong>abad államban" liberális ideájának megvalósítása.Fiának és titkos naplójának pana<strong>sz</strong>olta el, hogy a kiegyezés utáni magyar fejlődésselelégedetlen, várakozásaiban több<strong>sz</strong>ör csalódott. Mélyen bántották politikai kudarcaiis, bár jól látta - naplójában 1870 októberében le is írta -, hogy a közjogi viták,a nemzetiségi ellentétek, a konzervatív erők <strong>sz</strong>ükség<strong>sz</strong>erűen lassítják a polgári fejlődésmenetét: „Azon politikai intézmények, melyek a 19-ik <strong>sz</strong>ázad kultúrájából fejlődtek,nem felelhetnek meg teljesen céloknak oly vi<strong>sz</strong>onyok között, melyek a középkorbólmaradtak fel..." Sokkal nehezebben viselte el a kapitalizálódással járó erkölcsi vis<strong>sz</strong>ásságoksokaságát. Eötvöst, aki az önzetlenséget, a becsületességet, az önmagával <strong>sz</strong>embeni<strong>sz</strong>igort oly fontosnak tudta, és akit a mélyen átélt e<strong>sz</strong>mék, a belső meggyőződés,hit vezéreltek, érthető módon elkeserítette, amit közvetlen környezetében tapa<strong>sz</strong>talt.Nagy sóhajjal vetette papírra fiához küldött levelében: „Fáj lelkem, ha reá gondolok, s