4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Csaplár Kri<strong>sz</strong>tián 44 Nemzeti programok: albánmacedóniaiaknál (akik a pelazg-albán le<strong>sz</strong>ármazás közbülső lánc<strong>sz</strong>emei) is fennmaradtak- <strong>sz</strong>ármaznak (I—III. fejezet).22 A görög törzsek vándorlásakor a pelazgok kény<strong>sz</strong>erbőla hegyekbe húzódtak és megtartották elkülönültségüket, nyelvüket és <strong>sz</strong>okásaikat.23A görögök civilizációs <strong>sz</strong>erepét nem vitatja Vasa, de tényként <strong>sz</strong>ögezi le: sem amacedónok, sem az epiróták nem voltak görögök: a perzsák elleni háborúban semvettek ré<strong>sz</strong>t. II. Fülöp, Nagy Sándor apja ugyan egyesítette őket a görögökkel, deközigazgatási elkülönültségüket nem <strong>sz</strong>üntette meg. Epiru<strong>sz</strong> és Macedónia a hellénkor<strong>sz</strong>akot követően a római birodalomban, az azt követő népvándorlások közepette ésBizáncban is megtartotta admini<strong>sz</strong>trációs önállóságát az őshonosság jogán.24Az ókori pelazgok, epiróták és macedónok - azaz az albánok ősei - már az ókorbanis tanújelét adták harci erényeiknek: Nagy Sándor Perzsiát hódította meg, Pürrho<strong>sz</strong>pedig a rómaiak ellen <strong>sz</strong>erzett halhatatlan nevet.25 A középkorban Szkander bég tartottafel egyedül a törököket; de az újkori görög <strong>sz</strong>abadságharc hősei is albánok voltak, akikvallás<strong>sz</strong>abadságuk és nem a görög nemzet érdekeiért ragadtak fegyvert. Ők a győzelemután lettek göröggé, ahogyan annak idején a francia forradalom zá<strong>sz</strong>laja alatt harcolókülföldiek is franciákká lettek.26A korabeli állapotokat illetően Vasa felhívja európai olvasói figyelmét arra, hogyne gondolják azt, hogyha valaki ortodox és görög nyelven tanul, akkor attól már göröggéle<strong>sz</strong> (ezen az elméleten alapul a pánhellén e<strong>sz</strong>me); ez ugyanúgy nem igaz, minthogyaz sem, hogy minden mu<strong>sz</strong>lim török.27 A mai Epiru<strong>sz</strong>ban azért be<strong>sz</strong>él mindenkigörögül, mert mind az Egyház, mind az iskolák görög kézben vannak. A görög-albánkapcsolatokkal foglalkozó gondolatainak zárásaként Vasa megjegyzi: csodálja Görögor<strong>sz</strong>ágot,de Albániát <strong>sz</strong>ereti, boldognak ez utóbbit akarja látni a <strong>sz</strong>ultán fennhatóságaalatt.28A mű második témaköre az albánság fennmaradásával, nemzeti karakterének ésíratlan <strong>sz</strong>okásjogainak bemutatásával foglalkozik. Az albánok a legnehezebb körülményekközött, a környező világ változásainak közepette, illetve az Itáliába és a Balkánfél<strong>sz</strong>igetenvaló <strong>sz</strong>ét<strong>sz</strong>óródás mellett is megőrizték ősi pelazg hagyományaikat, nyelvüketés <strong>sz</strong>okásaikat.29 Még a vallási mego<strong>sz</strong>tottság sem tudta ezeket háttérbe <strong>sz</strong>orítani:habár nem alakult ki írásbeliség és nemzeti irodalom, az albánság, Európa legrégebbifaja 30 év<strong>sz</strong>ázadon kere<strong>sz</strong>tül megőrizte identitását. Mind a kere<strong>sz</strong>tény, mind a mu<strong>sz</strong>limtérítések felületesek maradtak, a pelazgok mai le<strong>sz</strong>ármazottai változatlanul termé<strong>sz</strong>etijelenségekre, pl. a kőre te<strong>sz</strong>nek esküt és nem <strong>sz</strong>entekre vagy Istenre (V. fejezet). Ezekután Vasa rövid kivonatban mutatja be azt az íratlan <strong>sz</strong>okásjogot (kanun), ami alapjánaz albán törzsek és klánok <strong>sz</strong>ervezik közösségi életüket.30 A törzs, illetve a nemzetségek,falvak életét a (törzs/klán stb.) főnök és az öregek tanácsa irányítja, akik ismerik a<strong>sz</strong>okásjogokat, és akik <strong>sz</strong>intén annak hatalma alatt állnak. Ők ítélnek vérbos<strong>sz</strong>ú, becsületés becsületelve<strong>sz</strong>tés, család, házasság és házasságtörés, vendégjog, gyilkosság, halálés <strong>sz</strong>ületés, fegyverjog és háború, illetve a <strong>sz</strong>okásjog erejének napi kérdéseiben. Acsalád felépítése is patriarkális: a családfő élet-halál ura családja és javai felett.Az albánok közösségtudata ezen hagyományokon és azon a (többek között az o<strong>sz</strong>mánokmiatti) több év<strong>sz</strong>ázadnyi <strong>sz</strong>envedésen alap<strong>sz</strong>ik, amely kialakította bennük azös<strong>sz</strong>etartozás érzését. A macedón, epiróta görög elnevezések helyébe az albánok újnevet alkottak maguknak: shqiptar31. Éppen ezért- üzeni Vasa népének - nem <strong>sz</strong>abad,hogy elvakítsa az albánokat a vallási fanatizmus és nem <strong>sz</strong>abad, hogy a vallás nevébengyilkolják egymást32 (lásd a cikk idézett versré<strong>sz</strong>leteit!).