4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Bada Zoltán 36 Nemzeti programok: <strong>sz</strong>erbna<strong>sz</strong>tia és Nikola Pašić háborús kormányzata a balkáni háborúkat, valamint az elsővilágháborút lezáró nemzetközi diplomáciai folyamatok keretében.70A sors fintora, hogy ös<strong>sz</strong>ességében nézve a 20. <strong>sz</strong>ázadi jugo<strong>sz</strong>láv egységállam a<strong>sz</strong>erbek <strong>sz</strong>ámára óriási történelmi csalódást okozott. A történelem által feljegyzett valamennyijugo<strong>sz</strong>láv állam fennállása idején átélt királyi, titói és miloševići diktatúra, amásodik világháborús és a <strong>sz</strong>ázadvégi belháborús tömegpu<strong>sz</strong>títások, az ideológiai <strong>sz</strong>ínezetűcsetnik-partizán ellentétek kínos hagyatéka, a „megoldhatatlan" ko<strong>sz</strong>ovói krízis,valamint a regionális mego<strong>sz</strong>tottságok következtében a <strong>sz</strong>erbség napjainkban ismét nagyontávol áll az örökké áhított nemzeti egységállam realitásaitól. A nemzet <strong>sz</strong>ellemiegységét - akárcsak a török hódoltság hos<strong>sz</strong>ú év<strong>sz</strong>ázadaiban - gyakorlatilag most iscsupán a <strong>sz</strong>erb ortodox egyház tudja egymagában <strong>sz</strong>imbolizálni.A jelen tanulmány írója nem vállalkozott arra, hogy jóslatokba bocsátkozzon a <strong>sz</strong>erbtársadalom jövőjét és távlatait illetően. Csak jóhi<strong>sz</strong>eműen reméli, hogy a 20. <strong>sz</strong>ázadfolyamán átélt megannyi válságból és megpróbáltatásból okulva a <strong>sz</strong>erbség valamikorelindul a <strong>sz</strong>ó nemesebb értelmében vett nemzeti, politikai és <strong>sz</strong>ellemi megújulás, valaminta vele együtt élő nemzetek iránt tanúsított nagyobb fokú tolerancia irányába! Atanulmány központi témáját képező 184<strong>4.</strong> évi Načertanije pedig kerüljön csak vis<strong>sz</strong>a atörténettudomány körébe, abba a közegbe, ahol kizárólag történelmi forrásként, nempedig aktuál-, napi-politikai vitairatként fogják kezelni.Jegyzetek1 „Van otadžbine narod nema ni života niti istorije". Ld.: Simeunović, Dragan: Garašaninova vizijazajedničke otadžbine. In Uő: Izriznice otadžbinskih ideja : Slobodarski međaši naše političke misli 19.veka. Beograd, 2000, 7, 29. p. a továbbiakban: Simeunović (2000)2 IlijaGarašanin életéről és pályafutásáról ld.: Stranjaković, Dragoslav: Ilija Garašanin : rukopis. InArhiv Srpske akademije nauka i umetnosti, br. 1<strong>4.</strong>233; Ljušić, Radoš: Ilija Garašanin (1812-1874). In:Kostić, Zvonimir (ured.): Sto najznamenitijih Srba. Beograd, 1993 (2. kiadás: 2001.), 180-186. p.;MacKenzie, David: Ilija Garasanin : Balkan Bismarck. Boulder (Colorado), 1985.; Mekenzi, Dejvid:Ilija Garašanin, državnik i diplomata. Beograd, 1987.; Stojančević, Vladimir (ured.): Ilija Garašanin(1812-1874): Zbornik radova sa međunarodnog naučnog skupa odr•anog 9. i 10. decembra 1987.povodom 175. godišnjice rođenja. Beograd 1991. (tovább: Ilija Garašanin (1812-1874)...: Ez utóbbibanld. David MacKenzie <strong>sz</strong>erb nyelvű tanulmányát: Ilija Garašanin, srpski narodni vođ, 1843-1867.,187-207. p. a továbbiakban: Mekenzi (1991).3 Legré<strong>sz</strong>letesebben: Ljušić, Radoš: Knjiga o Načertaniju : Nacionalni i državni program KneževineSrbije (1844). Beograd, 1993. A továbbiakban Ljušić (1993); Ekmečić, Milorad: Evropska pozadina„Načertanija" Ilije Garašanina 184<strong>4.</strong> In Uő.: Dijalog prošlosti i sadašnjosti: Zbornik radova. Beograd,2002, 95-135. p. a továbbiakban: Ekmečić (2002). Rövid magyar <strong>sz</strong>intézisét ld.: Ress Imre: IlijaGarašanin magyar politikájának nemzetközi háttere (1848. március - 1849. február). In Uő: Kapcsolatokés kere<strong>sz</strong>tutak : Horvátok, <strong>sz</strong>erbek, bosnyákok a nemzetállam vonzásában. Budapest 2004, 135-136.p. a továbbiakban: Ress (2004)4 Ress (2004) 135. p.5 Bataković, Dušan: Nova istorija srpskog naroda. Beograd, 2002, 67, 87. p. Ld. még: Zirojević, Olga:Tursko vojno uređenje u Srbiji 1459-1683. Beograd, 197<strong>4.</strong>6 Ljušić (1993) 45. p.; Simeunović (2000) 9. p.7 Karađorđe elképzeléseit és terveit ld.: Ljušić (1993) 44-49. p.; Ljušić, Radoš: Srpska, velikosrpska ijugoslovenska državna politika Srbije (1804-1918). In Krestić, Vasilije - Nedić, Marko (ured.):Velika Srbija - istine, zablude, zloupotrebe: Zbornik radova sa Međunarodnog naučnog skupa održanogu Srpskoj akademiji nauka i umetnosti u Beogradu od 24-26. oktobra 2002. Beograd, 2003, 288-291.p. a továbbiakban: Ljušić (2003); Simeunović (2000) 10-11. p.8 Miloš elképzeléseit és terveit ld.: Ljušić (1993) 49-5<strong>4.</strong> p.; Ljušić (2003) 291-293. p.; Simeunović(2000): 11. p. Az alkotmányvédőkről ld.: Stranjaković, Dragoslav: Vlada ustavobranitelja, 1842-1853. Beograd, 1932.9 Ljušić (1993) 51-54, 67. p.; Simeunović (2000) 11. p.