4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
4. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Glaser Tamás 12 Nemzeti programok: göröghazafias <strong>sz</strong>empontból legjelentősebb darabja az antik hellének hősi erényeit, önfeláldozásátdicsőítő Olimpiade, mely éppen ezért a kor művelt görög közönségének egyiklegkedveltebb olvasmánya volt. A könyvet a <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tő egy thes<strong>sz</strong>áliai honfitársánakajánlja, aki, mint írja, a haza érdekében kifejtett munkálkodásával bebizonyította, hogy„valóban a hellének le<strong>sz</strong>ármazottja".Jelentősebb vállalkozás volt a korabeli Európa egyik bestsellerének, Barthélemyabbé Voyage du jeune Anacharsisának fordítása. Szerzője egy Anacharsis nevű ifjú<strong>sz</strong>kita21 görögor<strong>sz</strong>ági utazását írta le abban a korban, amikor Görögor<strong>sz</strong>ág éppen behódolnikény<strong>sz</strong>erült II. Philippo<strong>sz</strong> makedón királynak. A kitalált történet azonban csakkeret, az ismeretterje<strong>sz</strong>tés e<strong>sz</strong>köze. Barthélemy, aki évtizedekig tanulmányozta, jegyzetelteaz ókori görög irodalmat és történetírást, valójában az antik görögség életénekminél teljesebb panorámáját kívánta nyújtani az érdeklődő olvasóknak. Az Anacharsisígy mindannak a foglalatává lett, amit abban az időben az ókori Görögor<strong>sz</strong>ágról tudnilehetett. Nem meglepő tehát, hogy a 18. <strong>sz</strong>ázad görögjei - akik egyre inkább „amadicső hellének" le<strong>sz</strong>ármazottainak tudták magukat - élénk érdeklődést mutattak a műiránt, melynek lapjait, ha hozzájuthattak „könnyeikkel öntözték"22, hi<strong>sz</strong>en benne egyidegen (Barthélemy) egy másik idegen (Anacharsis) <strong>sz</strong>avaival adózott ti<strong>sz</strong>telettel őseikkiválóságának. A <strong>sz</strong>élesebb görög közönség <strong>sz</strong>ámára történő hozzáférhetővé tétele <strong>sz</strong>intenemzeti üggyé vált. A nagy felbuzdulás dacára a terjedelmes műnek végül csak kétkötete jelent meg görögül: az első és a negyedik. Utóbbi legtöbb fejezetének fordítójaRiga<strong>sz</strong>, aki e munkában történő ré<strong>sz</strong>vételével népe öntudatra ébredéséhez kívánt hozzájárulni,amire a mű tartalma nagyon is alkalmasnak lát<strong>sz</strong>ott. Annak ellenére, hogy anagy fordítói tervet végül nem sikerült kiteljesíteni, az Anacharsis fontos <strong>sz</strong>erepet kapottRiga<strong>sz</strong> életművében: pontos leírásai révén egyik forrása lett nagy Görögor<strong>sz</strong>ágtérképének,mely vi<strong>sz</strong>ont, a címében olvashatók <strong>sz</strong>erint egyebek közt „az Anacharsismegértéséhez is adalékokkal kívánt <strong>sz</strong>olgálni." Ez a térkép azonban már átvezet <strong>sz</strong>erzőnkpolitikai programjához.Kartográfia és politikaMásodik bécsi tartózkodása alatt Riga<strong>sz</strong> három nagy térképet is kiadott. Az első aHavasalföldet, a második Moldvát ábrázolta, mindkettőt görög <strong>sz</strong>öveggel, a „filhelléneknek"ajánlva. Hogy miért nekik, azt valójában a harmadik térképet látva érthetjükmeg. Ennek a tizenkét önálló, méretes lapból ös<strong>sz</strong>eálló, 1797-ben megjelent térképneka címe: Harta ti<strong>sz</strong> Ellado<strong>sz</strong> (Hellá<strong>sz</strong> Térképe). Ha azonban egy pillantást vetünk rá, aztlátjuk, hogy a térkép a Dunától és a Kárpátok déli vonulatától Krétáig és az AdriátólKisázsiáig húzódó hatalmas területet foglal magában, mely területek nagy ré<strong>sz</strong>ét nemcsupán az újkorban, de sohasem lakták görögök. A Riga<strong>sz</strong> által elképzelt államról méga kifejezetten programadó művek tárgyalása előtt e térkép alapján alkothatunk fogalmat.A Harta nem csupán földrajzi, hanem történelmi térkép is: megtalálhatók rajta afontosabb görög, római és bizánci emlékek, egy-egy területen föllelt antik érmék mása,az adott területekhez tartozó mitológiai és történelmi események, alakok. A címmet<strong>sz</strong>et<strong>sz</strong>imbolikus, ré<strong>sz</strong>ben mitológiai alapú ábrázolásokkal dí<strong>sz</strong>ített. Alsó ré<strong>sz</strong>én a görögerőt megjelenítő Héraklé<strong>sz</strong> megfutamítja az Ázsiát jelképező, lovon menekülő nőalakot,másutt az o<strong>sz</strong>mán hatalom jelképeit és a <strong>sz</strong>ultáni turbánt hordozó ko<strong>sz</strong>orú egy alvó