U - Index of - Munka
U - Index of - Munka
U - Index of - Munka
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Menedzsment alapokElőre bocsátjuk, hogy az infláció értéke is „kiesik” a kivonás miatt, tehát itt is közömbös lesz, hogymilyen devizában értelmezzük a kapott eredményt. Az eredmény meghatározásához azonban azonosvalutában kell megadnunk a két értéket, és mindkettőt azonos inflációs értelemben kell használjuk,célszerűen nominális értelemben. (Az USD-t szokás választani.)A feladat tehát az, hogy a következő időszakra vonatkozóan meg kell határozzuk az alábbikülönbség értékét:( E − )globális( r M ,$) r f , nom,$(1.36)A várható érték becslésére – jobb híján – múltbeli adatok átlagát használjuk. (Lényegébenfeltételezzük az átlagos kockázati prémiumelvárások időben stabil voltát.) A megközelítés lényegetehát igen egyszerű: a piaci átlagos kockázati prémiumot a választott globális piaci portfólió és akockázatmentes hozam múltbeli éves különbségeinek átlaga alapján becsüljük:( rM globális ,$− r f , nom,$)átlagMaga az átlagszámítás azonban több kérdést is felvet. Az első kézenfekvő kérdés a vizsgáltmúltbeli periódus hosszára vonatkozik. (Ne felejtsük el, hogy míg a kockázatmentes hozam becsléséreaz aktuális állampapírhozamokat használjuk, addig a kockázati prémium becslésénél a múltbeliállampapírhozamok és részvényhozamok különbségének átlagát kell vegyük.) A kérdésre válaszolvaazt mondhatjuk, hogy minél távolibb múltra tekintünk vissza, annál reálisabb adatokat kapunk (megintcsak feltételezve az időbeli stabilitást).A második kérdés a kockázatmentes értékpapír választásának kérdése. Alapelvként mondhatjuk ki,hogy arra kell törekednünk, hogy lehetőleg minél hasonlóbb szerkezetű (átlagos lejáratú)kockázatmentes értékpapír-típus hozamaival számoljunk egy adott CAPM-ben. Valójában arra lenneszükség, hogy egy pont olyan lejárati szerkezetű (de most nem infláció-indexelt) állampapír elmúltévekben mutatott hozamaival számoljunk, mint amilyet a kockázatmentes hozam megadásáhozfigyelembe vettünk. A gyakorlatban azonban ez némileg nehézkes lehet, hiszen egy ilyen állampapírtörténelmi hozamadataira lenne szükségünk, ezért legtöbbször egyszerűen az öt-, tíz- vagy húszéveslejáratú állampapírok hozamadatait szokták figyelembe venni, attól függően választva közülük, hogymelyik illeszkedik leginkább a vizsgált projekt lefutásához. Összességében tehát a globálistőzsdeindex dollárban kifejezett éves hozamának az adott évi öt-, tíz- vagy húszéves USA állampapírhozama feletti értékeinek a múltbeli adatsorát szokás alapul venni.Felvetődik még, hogy ezekből az adatokból számtani vagy mértani átlagot számítsunk. Ehheztudnunk kell, hogy mivel a számtani átlag egyszerűen a hozamok átlagaként adódik, így csak akövetkező év hozamára (illetve rövidebb távra) adna jó becslést. Ezzel szemben a mértani átlagfigyelembe veszi a folyamatos kamatos kamatozás (tőkésítés) hatását is, ezzel a hosszabb távú várhatóhozamok becslésére – és a beruházás-elemzésnél ez az általános – ez ad reálisabb becslést.Végül tovább bonyolítja a helyzetet, hogy az elmúlt időszakok adózási szabályai is gyakortamegváltoztak, így könnyen lehet, hogy az egyik időszak x%-a, nem ugyanazt jelenti (már adózás után)mint egy másik időszak x%-a.A leírtakból látható, hogy a piaci átlagos kockázati prémium meghatározása nem egyértelműfeladat, a különböző megközelítésekkel kapott eredmények el-el térnek egymástól. A szakirodalombankialakult megközelítés szerint (elsősorban az USA tőkepiaci adatai alapján) a nagyjából tízévesidőtávra hozzávetőleg 6%-ra szokás becsülni a piaci átlagos kockázati prémiumot.1.4.8.4. Üzleti projektek bétáinak meghatározásaMost térjünk át a releváns kockázat kérdésére! Kezdjük az egyszerűbb, és az eddigiek alapjánkézenfekvőbbnek tűnő változattal: amikor a befektetők ténylegesen is a piaci portfóliót tartják, azazmaximálisan diverzifikálnak. Ebben az esetben releváns kockázatuk megragadására minden alappalhasználhatjuk a CAPM béta paraméterét.57