ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
adományokat a meghirdetett célnak 35 megfelelôen kell felhasználniuk,<br />
mert ellenkezô esetben a hitelességüket tennék kockára. Mûködési költségeik<br />
fedezésére, fejlesztésekre ezek az összegek nem használhatók. Más a<br />
helyzet azokkal a közvetlen pénztámogatásokkal, amelyek lakossági adományként<br />
kifejezetten a szervezetekhez érkeznek. Ezek többnyire szabad<br />
felhasználású összegek, amelyek átengedésével az adományozók nem csak<br />
a támogatottak mozgásterét bôvítik, hanem egyúttal az irántuk érzett bizalmat,<br />
a céljaikkal való azonosulást és tevékenységük megbecsülését is kifejezésre<br />
juttatják. Ezért a civil szféra szempontjából ezek az adományok<br />
különösen fontosak, ami már önmagában is indokolná elkülönített elemzésüket.<br />
Szervezeteknek nyújtott pénzadományok<br />
A szervezetek közvetlen pénztámogatásán 36 belül sajnos nem tudunk éles határvonalakat<br />
húzni a nonprofit szervezeteket, az egyházakat és a politikai<br />
pártokat segítô adományok között. A vallási és a politikai célokra szánt<br />
összegek gyakran az egyházak, illetve a pártok holdudvarába tartozó alapítványokon<br />
és egyesületi formában mûködô nonprofit szervezeteken keresztül<br />
jutnak el a tényleges címzettekhez. Az sem megy ritkaságszámba, hogy<br />
az egyházi gyûjtések során kapott támogatás a világi nonprofit szervezetként<br />
bejegyzett szeretetszolgálatokhoz, oktatási intézményekhez vándorol.<br />
Korábbi vizsgálataink (Czakó és szerzôtársai, 2005; Vajda – Kuti, 2000)<br />
azt mutatták, hogy az adományozók ezekkel a konstrukciókkal nem feltétlenül<br />
vannak tisztában. Sokan egyáltalán nem tesznek különbséget egyház<br />
és egyházi alapítvány között, sôt, gyakran még a legismertebb jótékonysági<br />
szervezetek (például a Máltai Szeretetszolgálat) jogi státusával sincsenek<br />
tisztában. Ezért nem láttuk értelmét annak, hogy interjúalanyainkat támogatottjaik<br />
szervezeti forma szerinti megkülönböztetésére kérjük. Ennek<br />
megfelelôen a 26. táblában és a I. melléklet 5–6. táblázatában is együtt szerepelnek<br />
az egyházaknak, a világi nonprofit szervezeteknek és a politikai pártoknak<br />
nyújtott támogatások.<br />
35 Ez a meghirdetett cél ideális esetben illeszkedik a civil szervezet missziójához, megvalósítása<br />
része az alaptevékenység színvonalas ellátásának.<br />
36 Az állami, önkormányzati iskolákat, kórházakat, szociális otthonokat stb. segítô<br />
adományokkal itt nem foglalkozunk. A megkérdezettektôl kapott válaszok alapján ezeket<br />
a szervezeteket 2004-ben a 18 éves és idôsebb népesség 4,9 százaléka összesen 2,9 milliárd<br />
Ft-tal támogatta. Okunk van feltételezni, hogy ennek az összegnek nagy része összefüggött<br />
a kapott szolgáltatásokkal (például iskolai kirándulásokkal, sporttevékenységgel,<br />
nyelvtanfolyamokkal). Ugyanakkor azt is tudjuk, hogy a helyi kulturális megmozdulások,<br />
fesztiválok, faluszépítô akciók jelentôs részét olyan lakossági hozzájárulások teszik lehetôvé,<br />
amelyekért a támogatók nem kapnak ellenszolgáltatást.<br />
90