ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
minta nem igazolja, itt majdnem egyformán szerepelnek nôk és férfiak is.<br />
Az adminisztratív feladatok szintén a nôk által preferált területnek számítanak,<br />
e minta szerint is (56,5 %).<br />
Ha megvizsgáljuk a motivációs kérdéseinkre adott válaszokat a nemek<br />
megoszlása szerint, ez is alátámasztja fenti elemzésünket. Az ábrából jól látható,<br />
hogy a családi indíttatás, a segítség által okozott jó érzés, az önismeret<br />
fejlôdése jelentik a leglényegesebb nôi motivációkat az önkéntes munkához.<br />
A férfiak motivációi jellemzôen a munkahelytalálás, a környezet szebbé<br />
tétele.<br />
Összefoglalásképpen elmondható, hogy a nôk és a férfiak önkéntessége különbözik,<br />
a nôk inkább adománygyûjtésben, míg a férfiak inkább önkéntességben<br />
tevékenykednek. Vannak hagyományosan nôi és férfi önkéntes munka típusok,<br />
azonban itt is sok változás történik az utolsó években, pl. a nôk és a férfiak<br />
vezetô tisztségeket már hasonló százalékban töltenek be a civil szervezeteknél.<br />
Alacsony társadalmi státusú csoportok és az önkéntesség<br />
Az önkéntesség sem egyformán hozzáférhetô mindenki számára. Olyan<br />
társadalmi jószágról van ugyanis szó, amely kapcsolati tôkéhez, információhoz<br />
kötött, többnyire a foglalkoztatottak, a magasabb iskolai végzettségûek,<br />
a jó anyagi helyzetûek, a fiatalabbak, az egészségesek privilégiuma.<br />
Ugyanakkor kutatásunk által is igazolható evidencia, hogy az önkéntes<br />
munka kapcsolati tôkét, barátságokat, ismeretségeket, adott helyzetben<br />
munkahelyet, az önismeret fejlôdését, új kihívásokat, gyakorlati tudást,<br />
jövedelmet, a munka világához való hosszútávú kapcsolódást jelent.<br />
Fontos cél tehát azok bekapcsolása ebbe a tevékenységbe, akik a társadalmi<br />
fôáramon kívül, munkanélküliként, vagy idôs nyugdíjasként, esetleg<br />
alacsony iskolázottsággal, vagy kisebbségi csoport tagjaiként élnek közöttünk.<br />
Összegzésképpen, adataink e csoportok esélyeinek szempontjából lesújtóak,<br />
mindannyiunk számára felkiáltójelek:<br />
➢ A 8 általánossal, vagy ennél kevesebb iskolában eltöltött idôvel rendelkezôk<br />
a minta szerint mindössze 25,9 %-a végez valamilyen önkéntes<br />
tevékenységet, míg a középiskolai, egyetemi, fôiskolai végzettségûek<br />
50,1 százaléka.<br />
➢ A munkanélküliek 35,6 %-a végez önkéntes tevékenységet, míg az<br />
aktívak esetében ez a szám 47,4 százalék.<br />
➢ Akiknek van jövedelmük, azoknak 83,1 %-a végez önkéntes tevékenységet,<br />
akiknek nincsen, azoknak csupán 16,9% százaléka.<br />
Összegzésképpen elmondható, hogy az önkéntesség sokféle társadalmi problé-<br />
62