ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
eiktatott 2005. évi LXXXVIII. Törvény a közérdekû önkéntes tevékenységrôl<br />
elnevezésû jogszabállyal elismerte, rendezte.<br />
Az önkéntesség a legújabb kutatási eredmények szerint mintegy 3 és fél<br />
millió embert, a 14 éven felüli magyarországi népesség 40%-át érinti 4 .<br />
Definíciós kérdések<br />
Az önkéntes munka, az önkéntesség megjelenése egy adott társadalomban<br />
a történelmi helyzetek, a politika, a vallás és a kultúra függvénye. Három<br />
jellemzô tulajdonsággal általánosságban is meghatározható 5 :<br />
1. Önkéntes tevékenységet elsôsorban nem anyagi ellenszolgáltatásért<br />
végeznek, de a kiadások megtérítése, vagy jelképes fizetség megengedhetô.<br />
2. A tevékenység „önkéntes”.<br />
3. A tevékenység más személyek, csoportok, rétegek vagy a társadalom<br />
egészének hasznára irányul (bár köztudott, hogy az önkéntesség jelentôs<br />
haszonnal jár az önkéntes személyére nézve is).<br />
Ez a definíció azért is nagyon fontos, mert ez alapján lehet az önkéntességet<br />
megkülönböztetni pl. a munkavégzéstôl – melynek szerzôdéses feltétele<br />
a fizetség, vagy a pl. gyakornoki státusztól, amely nyilvánvalóan nem<br />
irányul a gyakornokon kívüli személy, vagy a társadalom közvetlen hasznára.<br />
Ebben az értelemben az államszocializmus idején kötelezô kommunista<br />
szombat, vagy társadalmi munka sem nevezhetô önkéntességnek, mert<br />
nem igaz rá a második definíciós pont, az önkéntesség kritériuma. A mai<br />
értelemben kizárólag akkor beszélhetünk önkéntességrôl, ha a fenti feltételek<br />
egyszerre teljesülnek az adott tevékenységgel kapcsolatosan.<br />
Az önkéntesség munka vagy tevékenység?<br />
A korábbi szóhasználatban és így a kutatásokban is az önkéntes munka<br />
megnevezés terjedt el, amelyet mára az önkéntes tevékenyég kifejezéssel próbálunk<br />
felváltani. Ennek magyarázata, hogy arra a különbségre szeretnénk<br />
a figyelmet felhívni, hogy az önkéntesség nem tekinthetô munkának a szó<br />
4 Czike Klára – Kuti Éva: Lakossági adományozás és önkéntes tevékenységek. Budapest,<br />
2005. Önkéntes Központ Alapítvány és Nonprofit Kutatócsoport.<br />
5 Az önkéntességet a világ különbözô országaiban különbözôképpen definiálják. Az<br />
Önkéntesek Nemzetközi Évének megnyitásául 2000 májusában megrendezett utrechti<br />
konferencia az „Önkéntesség és az állam szerepe” címet viselte. A konferencia elôzetesen<br />
kiküldött kérdôívére visszaérkezett válaszok között egymástól nagyon eltérô definíciók<br />
voltak. A fenti három a közös pontokat jelenti.<br />
24