ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
A reprezentatív lakossági adatgyûjtések módszertani<br />
korlátai (Kuti Éva)<br />
A kötetben szereplô elemzések legfontosabb adatforrásául a lakossági adományozás<br />
és önkéntes tevékenységek 2004-es évre vonatkozó reprezentatív<br />
felmérése szolgált. Az empirikus adatok összegyûjtése személyes megkérdezés<br />
útján történt. Az adatszolgáltatókat a Szonda-IPSOS kérdezôbiztosai<br />
2005 tavaszán a lakásukon keresték meg. Az önkéntes tevékenységek és az<br />
adományozás nagyságrendjét tudakoló kérdések az elôzô évre vonatkoztak.<br />
A szezonális ingadozások kiküszöbölése érdekében az interjúalanyoktól az<br />
év egészében tanúsított magatartásukat jellemzô adatokat kértünk.<br />
A felvétel reprezentatív mintájának kiválasztása a lakosság kor és nem<br />
szerinti összetételét figyelembe véve, visszatevés nélküli véletlen kiválasztást<br />
biztosító számítógépes program segítségével, elsôdleges, illetve pótcímek<br />
megjelölésével történt. A minta 5000 fôs volt. A válaszmegtagadások<br />
miatt a ténylegesen megkérdezettek összetétele valamelyest eltért a népesség<br />
struktúrájától. (Az idôsebbek, különösen az egyedül élô nyugdíjas nôk<br />
válaszadási hajlandósága magasabb volt, mint az aktív korúaké.) Ezért az<br />
adatfeldolgozás során a tényleges nem és kor szerinti összetételnek megfelelô<br />
korrekciót hajtottunk végre. A felszorzott adatok tehát e két szempontból<br />
jól reprezentálják a lakosságot.<br />
Az idôbeni összehasonlítás során felhasznált kutatási eredmények forrása<br />
a Nonprofit Kutatócsoport Egyesület megbízásából a Központi Statisztikai<br />
Hivatal által végrehajtott reprezentatív adatgyûjtés volt, amely szintén<br />
személyes megkérdezés útján zajlott. A kérdések az 1993-as évre vonatkoztak,<br />
az adatfelvételt 1994 tavaszán végeztük.<br />
A felvétel reprezentatív mintájának kiválasztása több lépcsôben történt.<br />
Az elsô lépcsôben a településeket, a másodikban a számlálókörzeteket, a<br />
harmadikban pedig magukat a felkeresett címeket választottuk ki. A minta<br />
Budapesttel együtt 429 települést és ezeken belül 14 988 címet foglalt magában.<br />
A felkeresett háztartásokon belül a megkérdezett személyeket a kérdezôbiztosok<br />
szintén a véletlen mintavétel szabályainak betartásával jelölték<br />
ki. Az adatok feldolgozása során a teljeskörûsítéshez használt szorzószámokat<br />
a felnôtt népesség életkor szerinti összetételének figyelembevételével<br />
alakítottuk ki.<br />
A 2004-es adatgyûjtés kérdôívét 57 – amennyire lehetett – hozzáigazítottuk<br />
az 1993-as adatlaphoz, de teljes azonosságot nem tudtunk biztosítani,<br />
mert ahhoz számos új jelenség vizsgálatáról le kellett volna mondanunk.<br />
A kérdéssorok összeállítása során mindkét esetben törekedtünk arra, hogy<br />
az adatszolgáltatók számára világosan elváljon egymástól a rokonsági kö-<br />
57 A kérdôívet a kötet III. számú melléklete tartalmazza.<br />
199