ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Az összes felnôtt adományozótól kapott válaszokat figyelembe véve azt<br />
kell mondanunk, hogy 3-asnál nagyobb (jócskán 4 fölötti) átlagpontszámot<br />
1993-ban is és 2004-ben is egyetlen indíték kapott, nevezetesen az,<br />
mely szerint „jó érzés volt másnak segíteni”. Interjúalanyaink egyedül ezzel<br />
a kifejezetten a hagyományos jótékonysági megfontolásokat tükrözô állítással<br />
értettek oly mértékben egyet, hogy az 5 fokozatú skálán valahová a<br />
fontos és a nagyon fontos közé sorolják. Ehhez még hozzá kell tennünk,<br />
hogy az átlagosztályzat 1993 és 2004 között még növekedett is, tehát a tradicionális,<br />
érzelmi alapú adományozási motiváció nem egyszerûen domináns<br />
maradt, hanem tovább erôsödött.<br />
Eredetileg arra gondoltunk, hogy ez a fejlemény az adományozók táborának<br />
bôvülésével függött össze. Az adományozásba újonnan bekapcsolódók<br />
esetében ugyanis (különösen, ha ez a bekapcsolódás drámai események,<br />
nagy hatású médiakampányok nyomán következik be) többé-kevésbé<br />
természetesnek tekinthetô az érzelmi indíttatás. Éppen ezért megvizsgáltuk<br />
a világi nonprofit szervezeteknek közvetlenül pénzt adományozók<br />
felsô ötödét 45 , mert valószínûnek tartjuk, hogy esetükben a viszonylag<br />
nagy összeg átengedését tudatos mérlegelés elôzte meg. Legnagyobb meglepetésünkre<br />
az ô indítékaik között még nagyobb átlagpontszámmal jelent<br />
meg az érzelmi motívum, s ez a pontszám 1993 óta még növekedett is.<br />
2004-ben az értéke elérte a 4,75-öt. E tekintetben tehát a magyar civil szféra<br />
számára legfontosabb támogatói csoport nem különbözött a kisebb, alkalmi<br />
adományozóktól.<br />
Különbözött viszont abban, hogy 3-asnál nagyobb átlagpontszámmal<br />
értékelte azt az állítást, mely szerint adományozási döntéseiben szerepet<br />
játszott, hogy „segített megvalósítani valamilyen konkrét célt, elkerülni valamilyen<br />
veszélyt”. Ebben nyilvánvalóan az tükrözôdik, hogy a civil szervezeteket<br />
viszonylag nagy összegekkel támogatóktól mégsem teljesen idegenek<br />
a racionális megfontolások. Ugyanakkor az is az igazsághoz tartozik,<br />
hogy az érintettek ezeknek a megfontolásoknak 2004-ben kisebb szerepet<br />
tulajdonítottak, mint 1993-ban. Még ebben a szûk körben sem igazolódik<br />
tehát az az elôfeltevésünk, hogy a konkrét célok és a hasznosulás esélyei a<br />
korábbinál jobban befolyásolnák az adományozói döntéseket. Ugyanezt a<br />
következtetést vonhatjuk le azokból a tartósan alacsony átlagpontszámokból<br />
is, amelyeket a „környezete szebb, kényelmesebb lett, körülményei javultak”,<br />
illetve „az adományozó vagy családja által igénybe vett szolgáltatások<br />
minôsége javult” megfogalmazású állítások kaptak.<br />
A szintén alacsony pontszámok ellenére is említésre érdemesnek gondoljuk,<br />
hogy az adományozók 2004-ben a korábbinál nagyobb jelentôséget<br />
45 Ez 1993-ban a 3000 Ft-nál, 2004-ben pedig a 10 000 Ft-nál nagyobb összeget adományozókat<br />
jelentette.<br />
119