ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
munkaerôpiacon való megjelenést eleve reménytelennek ítélô személy, aki<br />
igen kevéssé vesz részt az adományozásban. Ha az arányszám mégis átlag<br />
körüli, akkor a csoporton belül lennie kell egy egészen más típusú részsokaságnak<br />
is. Ezt valószínûleg nagyrészt olyan nôk alkotják, akik már szabad<br />
választás alapján maradnak otthon, s – a jelek szerint – az adományozásból<br />
is a magasabb életszínvonal teremtette lehetôségek szerint, fokozottan veszik<br />
ki a részüket.<br />
Ugyancsak fontos (és optimizmusra okot adó) jelzés a GYES-en, GYEDen<br />
lévôk természetbeni adományozásban mutatott átlag fölötti aktivitása.<br />
Ez valószínûleg a kisgyerekesek közötti kölcsönös segítségnyújtásban (ruhák,<br />
babakocsik, gyerekbútorok stb. cseréje) gyökerezik, de egyúttal azt is<br />
jelzi, hogy mostanra létrejöttek azok a formális és informális hálózatok,<br />
amelyek alkalmasak ennek a cserének a lebonyolítására.<br />
Társadalmi kapcsolódások<br />
A kapcsolati hálók igen fontos szerepet játszanak az adományozóvá válásban.<br />
Nem csak azért, mert normákat közvetítenek, és motivációt teremtenek,<br />
hanem azért is, mert kialakítják és mûködtetik azokat a mechanizmusokat,<br />
amelyek az egyén számára mindennapivá, magától értetôdôvé teszik<br />
a társadalmi részvétel különbözô formáit.<br />
Minél sokrétûbbek és szorosabbak az egyén társadalmi kapcsolódásai,<br />
annál valószínûbb, hogy adományozóként és/vagy önkéntes segítôként is<br />
hozzájárul a közösség számára fontos feladatok megoldásához. Könnyen<br />
lehet, hogy már az elôbbi alfejezetben tárgyalt demográfiai és státusjellemzôk<br />
egy része is azért bizonyult olyan fontos magyarázó tényezônek,<br />
mert egyúttal az egyén és a társadalom közötti kapcsolatok intenzitását is<br />
jelzi. (Egyértelmûen ilyen a családi állapot, amely az informális hálózatok<br />
méreteire is utal; a gyerek jelenléte a családban, amibôl a gyerekintézményekkel<br />
való kapcsolatok következnek; az aktív keresôi státus, amely a<br />
munkahelyi kapcsolatrendszer meglétére enged következtetni; de akár az<br />
életkor is, amely szintén hatással van a kapcsolatok kiterjedtségére és<br />
mélységére.)<br />
Adataink tanúsága (32. tábla) szerint, az informális szférán kívüli kapcsolatok<br />
szorosra fûzése, a civil szervezôdésekkel (egyesületekkel, klubokkal),<br />
érdekképviseletekkel és pártokkal kialakított tagsági viszony igen erôs<br />
hatást gyakorol az adományozási aktivitásra. A tagok között – bizonyára a<br />
nagyobb elkötelezettség és a jobb informáltság hatására – mindkét támogatási<br />
forma elôfordulási aránya sokkal magasabb, mint a nem tagok körében.<br />
A pénzbeni és a természetbeni adományozásba egyaránt sokkal intenzívebben<br />
kapcsolódnak be azok, akik nemcsak eseti akciók kapcsán, hanem<br />
tagként is kötôdnek a pártokhoz és a civil szervezetekhez.<br />
106