ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
ÃNKÃNTESSÃG, JÃTÃKONYSÃG, TÃRSADALMI INTEGRÃCIÃ - MEK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Messze legjobb adományozónak a házassági vagy élettársi kapcsolatban<br />
élôk számítanak. Mögöttük pénzadományozásban a nôtlenek és hajadonok,<br />
természetbeni segítségnyújtásban pedig az elváltak kerülnek a második<br />
helyre. Ez a sorrend arra utal, hogy a természetbeni adományokat nem<br />
csak, sôt talán nem is elsôsorban az anyagi helyzet befolyásolja (e tekintetben<br />
az elváltak valószínûleg hátrányban vannak a nôtlenekhez és hajadonokhoz<br />
képest), hanem az élethelyzet is. A házasoknak és élettársi kapcsolatban<br />
élôknek nemcsak azáltal nagyobbak az adományozóvá válási esélyei,<br />
hogy (fôleg két keresô esetén) általában stabilabb pénzügyi viszonyok között<br />
élnek. Majdnem ugyanilyen fontos lehet, hogy önálló háztartást vezetnek,<br />
amely rendre „kitermeli” a nélkülözhetôvé váló, tehát elajándékozható<br />
tárgyakat. Ebben az elváltak zöme hasonlít hozzájuk. A nôtlenek, hajadonok<br />
kevésbé. Ôk viszont – éppen, mert jelentôs részben még a szüleik háztartásában<br />
élnek – több nélkülözhetô jövedelemmel rendelkeznek, s így inkább<br />
megengedhetik maguknak a pénzbeni adakozást. Az özvegyek viszonylagos<br />
passzivitását valószínûleg az magyarázza, hogy mindkét szempontból<br />
hátrányos helyzetben vannak. Többségük idôs korú, alacsony jövedelmû,<br />
és elajándékozható javakkal is kevéssé rendelkezik.<br />
Az adományozás mindkét fajtája a 3–5 fôs háztartásokban élôk körében<br />
a legelterjedtebb. A gyerekszám szintén fontos befolyásoló tényezô, minden<br />
bizonnyal azért, mert a segítségkérések jelentékeny része a gyerekek közvetítésével<br />
érkezik meg a családokhoz. Az adományozók aránya a 2 gyerekeseknél<br />
a legmagasabb, az 1 és 3 gyerekeseknél átlag körüli. Úgy látszik, valahol<br />
itt húzódik az a határ, ahol a gyerekvállalás még nem jár együtt az anyagi<br />
helyzet romlásával. A természetbeni adományozásban viszont az 1 és a 3<br />
gyerekesek is az átlagost jócskán meghaladó mértékben vesznek részt.<br />
Mindkét támogatási formára érvényes, hogy 4 gyerektôl kezdve a részvételi<br />
arányok már szignifikánsan elmaradnak az átlagostól.<br />
Iskolázottság, társadalmi státus<br />
A fentiekben a demográfiai jellemzôk mentén leírt különbségek természetesen<br />
nem függetlenek a megkérdezettek társadalmi státusától, hiszen – jól<br />
tudjuk – az életkor, a lakóhely és a családi viszonyok gyakran igen komoly<br />
iskolázottsági és pozicionális különbségekkel járnak együtt.<br />
Az iskolázottsági szint – mint a korábbi külföldi és hazai kutatások kétséget<br />
kizáróan kimutatták – a jótékonysági magatartás kiemelkedôen fontos<br />
meghatározója. Ezt a megállapítást a 31. tábla adatai is megerôsítik. Az adományozók<br />
aránya együtt növekszik az iskolázottsággal, és a fôiskolát, egyetemet<br />
végzettek körében kiugróan magas értékeket vesz fel. Ennek megfelelôen<br />
természetesen a foglalkozási csoportok szerinti vizsgálat is a diplomás<br />
104