nyereg mélysége sem haladta meg a normál érték minimumát (8 mm-t). A torzított 2-6 éves gyermekek sellajának nyílirányú felülete 21-27 mm 2 közöttinek bizonyult (2. táblázat). Ha a recens kontrollok sellajának területét 100 %-nak tekintjük, akkor ehhez viszonyítva a 10-12 századi kontrollok sellaja 93,41 %, a torzított felnőtteké pedig 49,14 %. A kontroll (2-6 éves) gyermekek sella területét 100 %-nak vesszük, akkor a torzított gyermek-koponyákban csak 60,71 % a töröknyereg területe. 2. táblázat: A vizsgált sellak jellemzése Esetszám Sella alakja kerek parabola csónak szabálytalan Recens kontrol felnőtt 20 ffi 20 nő 12 20 8 – Recens kontrol 2-6 éves 10-12 sz. kontrol felnőtt 10 20 ffi 20 nő 6 4 – – 16 21 3 Torzított felnőtt 9 ffi 9 nő – 10 6 2 Torzított 2-6 éves 6 – 4 2 – Sella átlagos területe mm 2 103, 40* ± 17,2 39,2♣ ± 3,5 96,59† ± 12,2 50,81*†± 9,2 23,6♣ ± 2,2 * p < 0,001 ♣ p < 0,001 † p < 0,001 A torzított koponyákon a középső koponyagödör egyéb anomáliáit is megfigyeltük. Mindössze egy személyben alakult ki „normális” nagyságú iköböl, egy további esetben csökevényes sinus sphenoidalist láttunk, a többiben nem volt kimutatható iküreg. A clivus meredeksége 14 felnőtt torzított koponyán volt mérhető (2. ábra). Ezek közül egyben meredekebb, további hétben laposabb, hat alkalommal „normális” meredekségű clivust találtunk. A kontrollokban a clivus dőlésszöge 68-76°, átlagosan 71° 31’ volt. A torzított koponyák közül hatban ezen „normál” határokon belüli, értéket 70- 75°-ot állapítottunk meg. További hét torzított koponyában a clivus lapos, 35-60° közötti, átlagosan 47° 51’ dőlésszögű. Különös jelentőséget tulajdonítunk a lapos clivusnak, ugyanis napjaink gyakorlatából tudjuk, hogy ez a (napjainkban) ritka rendellenesség kínzó főfájást és agytörzsi zavarokat okozhat. 2. ábra: A clivus dőlési szöge mérésének sémás rajza 10
Megbeszélés A sella turcica a magzati élet során kialakul, de teljes fejlettségét csak 10-14 éves korra éri el (ALKOFIDE 2007, CHILTON et al. 1983). Nagysága, fiziológiás körülmények között, nem változik az élet postpubertalis szakaszán. A töröknyeregben helyezkedik el a hypophysis, amely 0,5-0,9 gramm tömegű endokrin szerv. Az agyfüggelék (primer) hypoplasiája rendkívül ritka, következményeiről is mindössze azt tudjuk, hogy többnyire a mellékvese-kéreg és pajzsmirigy hypoplasiája és hypofunkciója társul, de a gonádok és genitálék általában nem érintettek. A hypophysis nagyságára a sella méreteiből következethetünk, a normál méretű töröknyereg, normális tömegű hypophysist sejtet. A megnagyobbodott, tág sella, a hypophysis (vagy környezetének) tumora mellett szól. Jószerivel semmit nem tudunk a hypoplasias sella és hypophysis funkcionális állapotának kapcsolatáról, hisz ilyen anomália napjaink klinikai gyakorlatában alig fordul elő. Torzított koponyákon végzett olyan radiológiai vizsgálatokról (amelyek megemlítették, vagy ábrázolták volna a töröknyerget), egyetlen esetközlést találtunk (KINDLER 1957), amelyben a képeken jól látszik a sella csökevényessége, de a szerző meg sem említette ezt a morfológiai eltérést. A nagyszámú torzított koponyán (18 felnőtt + 6 gyermek) végzett vizsgálataink azt bizonyították, hogy a koponyalap egyéb képleteinek rendellenességei mellett a sella is károsodik (3., 4., 5. ábra). A koponyatorzítást (mai tudásunk szerint) a kisded féléves kora körül (vagy azt megelőzően) kezdték, mert az 1-2 éves gyermekkoponyákon már jól kimutathatók a torzítás jelei. Ezt erősíti meg saját észlelésünk, hiszen a 2-6 éves torzított gyermekek sella méretei 30-40 %-kal elmaradnak a hasonló korú kontrolok mögött. A későbbi életkorokban (úgy látszik), a torzítás ellenére is növekszik valamelyest a töröknyereg területe (és térfogata), de felnőttekben sem éri el soha a torzítatlan koponyák minimális értékeit. Amint arra már korábba utaltunk, a sella űrterének 50-70 %-át foglalja el a 0,5-0,9 gramm tömegű hypophysis. Joggal tételezhetjük fel, hogy a sella hypoplasiaja maga után vonja az agyfüggelék hypoplasiáját is, legalább ugyanolyan mértékben. Ha ez tényleg így történt, akkor a torzítottak hypophysisének tömege 0,25-0,45 gramm közötti lehetett, tehát nem érte el a normál érték alsó határát sem. A sella volumen és a hypophysis tömeg és térfogat arányának megváltozása (azaz, hogy az agyfüggelék az űrtér 50-70 %-ánál nagyobb teret foglaljon el), nem képzelhető el, mert az agyfüggeléknek speciális vérellátása ezt nem teszi lehetővé. Az amúgy is emelkedett koponyaűri nyomás mellett az intrasellaris nyomás fokozódása biztosan keringési zavart és a gyakorta halálos hypophysis-necrosist okozott volna. HARANGHY (1960) szerint az idült nyomás-fokozódás a neurohypophysisre nincs hatással, de az adenohypophysist károsítja és elsősorban az eosinophil sejteket pusztítja el. A napjainkban is előforduló koponyatorzítottakon (JÓZSA 2011) végzett részletes endokrinológiai vizsgálatokról nem tudunk. A kortárs orvosi gyakorlatban a varratok idő előtti elcsontosodása okozza a (legtöbb) koponya-torzulást, ami morfológiailag nagyon hasonló a mesterséges torzításhoz. Az előbbi eltérések klinikai és endokrinológiai tüneteiből következtethetünk arra, hogy a mesterséges torzítás milyen következményekkel járhatott. Kidülledt szemek, divergáló pszeudo-strabizmus, spontán nystagmus, felnőtt korban a látás romlása, vakság, a hallójáratok szűkülete, vagy atresiája miatt nagyothallás, vagy süketség (BÖGI et al. 1989). Az idő előtti varrat-elcsontosodás okozta koponya-deformitás igen hasonló csonteltéréseket okoz, mint amelyeket mi most a mesterségesen torzított koponyákon találtunk: a sella kicsiny és rendellenes alakú, a sinus sphenoidalis és sinus frontalis csökevényes, vagy nem is fejlődik ki, az elülső koponyagödör deformált, aszimetrikus, az interorbitális térköz megnövekedett, az orbita sekély, a kicsiny foramen opticum deformált, szűk. A fokozott intracranialis nyomás miatt a boltozat csontjain impressiones digitales alakulnak ki (BÖGI et al. 1989, NICHTER et al. 1986, TESSIER 1971 stb.). Az idő előtt elcsontosodott varratok okozta koponya-torzulásos betegek rendszerint alacsony termetűek (150 cm körüliek), gyakori közöttük a hypothyreosis, mellékvesekéreg hypofunkció, hypogonadismus. A mesterséges koponyatorzítás alkalmával szinte azonos csont elváltozások alakulnak ki, mint a betegekben. A torzított koponyájú személyek testmagassága (1. táblázat) is hasonló volt az idő előtti varrat-elcsontosodásban szenvedőkével. Tizenöt esetünkben a végtagcsontok alapján kiszámítottuk a testmagasságot. Két férfi testmagassága 173 cm-nek, egy nőé pedig 160 cm-nek mutatkozott. Az összes többi esetben a számított testmagasság 150 és 160 cm közötti volt. Joggal tételezzük fel, hogy a lágyrészek eltérései és az 11
- Page 1 and 2: NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM SAVAR
- Page 3 and 4: Folia Anthropologica 11; 3. (2012)
- Page 5 and 6: Folia Anthropologica 11; 7−14. (2
- Page 7: felvételeket, amelyek itt „Bizto
- Page 11 and 12: 4. ábra: Az ép (csillag) és torz
- Page 13 and 14: Folia Anthropologica 11; 15−30. (
- Page 15 and 16: MEZŐCSÁTI (PRESZKÍTA) KULTÚRA 1
- Page 17 and 18: 24. Kurd - - 1 - - 1 NEMESKÉRI-- D
- Page 19 and 20: 9. 2 99-101 100,0 - - - 2 92 92,0 -
- Page 21 and 22: 20/1 - - - - - - - - - - - - 9/8 -
- Page 23 and 24: 17. - - - - - - 1 - 123 - - - 20. -
- Page 25 and 26: Az ábra tanúsága szerint bizonyo
- Page 27 and 28: feltárások eredményeiről. - To
- Page 29 and 30: Folia Anthropologica 11; 31−39. (
- Page 31 and 32: Eredmények A váll-szélességet 1
- Page 33 and 34: 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20
- Page 35 and 36: (steatopygia), rövid lábúak….
- Page 37 and 38: PIONTEK, J.-VANCATA, V. (2002): Tra
- Page 39 and 40: darabjai is előfordultak az emberc
- Page 41 and 42: plasiára utaló hornyolatok mutatk
- Page 43 and 44: Taxonómiai jellemzők A 6. táblá
- Page 45 and 46: 7. táblázat: A csontvázas rítus
- Page 47 and 48: Irodalom ALEKSEJEV, V. P.-DEBEC, G.
- Page 49 and 50: larger amplitude, A, during relativ
- Page 51 and 52: Folia Anthropologica 11; 55−122.
- Page 53 and 54: más, mint az eloroszosított nevű
- Page 55 and 56: ALEKSZANDER SZTYEPANOVICS PETROVICS
- Page 57 and 58: tótként fémedényeket foltozott
- Page 59 and 60:
2b. A 7. számú csontváz nemérő
- Page 61 and 62:
arguzini ásatáson résztvevő ame
- Page 63 and 64:
endkívüli baklövése miatt, miko
- Page 65 and 66:
A harmadik érdekeltként említend
- Page 67 and 68:
Végül negyedikként természetese
- Page 69 and 70:
Fáradozásaiért cserébe teljesí
- Page 71 and 72:
Bizonyára a továbbélő BM kapcso
- Page 73 and 74:
magánemberként nyilatkozott, a le
- Page 75 and 76:
enne B. Hayte (valójában Heydte)
- Page 77 and 78:
sárgás, a haj és a hegyes szaká
- Page 79 and 80:
Mikolás Miklós matematikus-profes
- Page 81 and 82:
elföldelve. - Talán emlékeznéne
- Page 83 and 84:
munkálatokat kegyeleti hivatkozás
- Page 85 and 86:
amint ilyen sírhantot két nappal
- Page 87 and 88:
alezredes is. 150 A felvetést máj
- Page 89 and 90:
egyidőben, még január 17-én Juh
- Page 91 and 92:
halálára való egyéb emlékezés
- Page 93 and 94:
MPB nevében Morvai Ferenc - más l
- Page 95 and 96:
színűleg Kisstől kaptam meg töb
- Page 97 and 98:
Bemnek és vezérkarának a könny
- Page 99 and 100:
amint azt az 1956. évi bizottsági
- Page 101 and 102:
8. kép: A fehéregyházi Petőfi-e
- Page 103 and 104:
A kiváló antropológus-professzor
- Page 105 and 106:
változatával (IXb: magányos sír
- Page 107 and 108:
magyarságának nevében” elfogad
- Page 109 and 110:
7a. Az ősz sajnálatos meglepetés
- Page 111 and 112:
sen ismerték akár a kéziratos, a
- Page 113 and 114:
Északonline 2011 Északonline-öss
- Page 115 and 116:
Kerényi 2008 Kerényi Ferenc: Pet
- Page 117 and 118:
Patrubány 2010 Patrubány Miklós
- Page 119 and 120:
Folia Anthropologica 11; 123−127.
- Page 121 and 122:
A glabella nemi kifejezettsége: +1
- Page 123 and 124:
Életkora a juvenisek, a koponya va
- Page 125 and 126:
1956: He became Candidate of Biolog
- Page 127 and 128:
1961 XXXIII. Lipták, Pál: Fragen
- Page 129 and 130:
Kettőshalomról, avar honfoglalók
- Page 131 and 132:
CXI. Lipták, Pál: A magyar őstö
- Page 133 and 134:
FARKAS Gy. (compil.)-MARCSIK A. (co
- Page 135 and 136:
A pesti Piarista Gimnázium jó ala