PEDAGÃGIAI PROGRAM 2010. I. kötet - I. Béla Gimnázium
PEDAGÃGIAI PROGRAM 2010. I. kötet - I. Béla Gimnázium
PEDAGÃGIAI PROGRAM 2010. I. kötet - I. Béla Gimnázium
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I. BÉLA GIMNÁZIUM, INFORMATIKAI<br />
SZAKKÖZÉPISKOLA, KOLLÉGIUM, ÁLTALÁNOS<br />
ISKOLA ÉS ÓVODA<br />
P E D A G Ó G I A I P R O G R A M<br />
<strong>2010.</strong><br />
I. kötet
T A R T A L O M<br />
I. Kötet<br />
B E V E Z E T İ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
A Z Ö S S Z E T E T T I S K O L A ( Á L T A L Á N O S I S K O L A É S G I M N Á Z I U M )<br />
N E V E L É S I P R O G R A M J A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
1 . A Z O K T A T Á S - N E V E L É S F E L T É T E L R E N D S Z E R E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8<br />
1.1. ISKOLA STÁTUSA......................................................................................................................... 8<br />
1.2. SZEMÉLYI FELTÉTELEK ............................................................................................................... 10<br />
1.3. TÁRGYI FELTÉTELEK ................................................................................................................... 12<br />
2 . P E D A G Ó G I A I A L A P E L V E I N K É S É R T É K E I N K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 4<br />
GYERMEKKÖZPONTÚ TEVÉKENYSÉGRENDSZER:................................................................................... 14<br />
EGYÜTTMŐKÖDÉS A PEDAGÓGIAI FOLYAMATBAN RÉSZTVEVİ PARTNEREK KÖZÖTT: ............................... 15<br />
ÉRTÉKKÖZVETÍTÉS:.......................................................................................................................... 15<br />
3 . N E V E L İ - O K T A T Ó T E V É K E N Y S É G Ü N K A L A P F E L T É T E L E I N É P Ü L İ<br />
J Ö V İ K É P Ü N K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 5<br />
3.1. OKTATÓ-NEVELİ TEVÉKENYSÉGÜNK AZ ALÁBBI FELTÉTELEKEN ALAPUL: ........................................ 16<br />
3.2. A KULCSKOMPETENCIÁK FEJLESZTÉSÉT CÉLZÓ KOMPETENCIA ALAPÚ OKTATÁS PEDAGÓGIAI<br />
GYAKORLATÁNAK FOLYTATÁSA ......................................................................................................... 16<br />
3.3. AZ INFOKOMMUNIKÁCIÓS TECHNOLÓGIÁK (IKT) ALKALMAZÁSA ÉS FOLYAMATOS NÖVEKEDÉSE ....... 18<br />
3.4. A JÖVİRE VONATKOZÓ SZOLGÁLTATÁSAINK ................................................................................ 20<br />
4 . N E V E L İ - O K T A T Ó M U N K Á N K T E R Ü L E T E I – C É L - É S F E L A D A T R E N D S Z E R ,<br />
E S Z K Ö Z Ö K É S E L J Á R Á S O K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 1<br />
4.1. SZEMÉLYISÉG- ÉS KÖZÖSSÉGFEJLESZTÉS (SZOCIÁLIS ÉS ÁLLAMPOLGÁRI KOMPETENCIÁK<br />
FEJLESZTÉSE) .................................................................................................................................. 21<br />
4.2. AZ ÁLTALÁNOS ISKOLAI PEDAGÓGIAI MUNKA CÉLJAI ÉS FELADATAI:.............................................. 27<br />
4.3. TEHETSÉG, KÉPESSÉG KIBONTAKOZTATÁSÁT SEGÍTİ TEVÉKENYSÉGEK AZ ÁLTALÁNOS<br />
ISKOLÁBAN...................................................................................................................................... 28<br />
4.4. A TEHETSÉG, KÉPESSÉG KIBONTAKOZTATÁSA A GIMNÁZIUMBAN ................................................... 32<br />
4.5. SAJÁTOS PEDAGÓGIAI PROBLÉMÁK KEZELÉSE, AZ ESÉLYEGYENLİSÉG ELİMOZDÍTÁSA .................... 48<br />
4.6. EGÉSZSÉGNEVELÉS.................................................................................................................... 56<br />
4.7. KÖRNYEZETI NEVELÉS................................................................................................................ 56<br />
4.8. HAGYOMÁNYÁPOLÁS .................................................................................................................. 56<br />
4.9. ISKOLAI KÖZÉLET ...................................................................................................................... 61<br />
5 . K A P C S O L A T T A R T Á S – K O M M U N I K Á C I Ó . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6 3<br />
5.1. AZ ISKOLA ÉS A SZÜLİI HÁZ KAPCSOLATA .................................................................................. 63<br />
5.2. AZ ISKOLA TANÁRAINAK ÉS MÁS DOLGOZÓINAK KAPCSOLATA ....................................................... 64<br />
5.3. EGYÜTTMŐKÖDÉS MÁS INTÉZMÉNYEKKEL..................................................................................... 65<br />
6 . S Z O L G Á L T A T Á S A I N K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6 8<br />
6.1. A KÖZÉPISKOLA SZOLGÁLTATÁSAI .............................................................................................. 68<br />
6.2. SZOLGÁLTATÁSAINK AZ ÁLTALÁNOS ISKOLÁBAN .......................................................................... 70<br />
7 . A P E D A G Ó G I A I P R O G R A M V É G R E H A J T Á S Á H O Z S Z Ü K S É G E S , O K T A T Ó -<br />
N E V E L İ M U N K Á T S E G Í T İ E S Z K Ö Z Ö K É S F E L S Z E R E L É S E K J E G Y Z É K E ,<br />
F E J L E S Z T É S I I R Á N Y O K ; I N F O R M A T I K A I S T R A T É G I A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7 3<br />
2
7.1. ESZKÖZÖK, FEJLESZTÉSI IRÁNYOK.............................................................................................. 73<br />
7.2. A GIMNÁZIUM INFORMATIKAI STRATÉGIÁJA ................................................................................. 79<br />
7.3. AZ ÁLTALÁNOS ISKOLA INFORMATIKAI STRATÉGIÁJA .................................................................... 91<br />
E G É S Z S É G N E V E L É S I P R O G R A M . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9 8<br />
K Ö R N Y E Z E T I N E V E L É S I P R O G R A M . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 2 0<br />
A G I M N Á Z I U M H E L Y I T A N T E R V E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 4 1<br />
1 . T A N T Á R G Y A K R E N D S Z E R E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 4 2<br />
N A P P A L I T A G O Z A T . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 4 2<br />
L E V E L E Z İ T A G O Z A T . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 4 3<br />
2 . A G I M N Á Z I U M K É P Z É S I R E N D J E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 4 4<br />
2.1. A KÜLÖNBÖZİ KÉPZÉSI FORMÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ GIMNÁZIUMI ÓRATERVEK................................147<br />
2.2. KÉPZÉSI SPECIALITÁSOK, IRÁNYOK, A TANULÓK KÖTELEZETTSÉGEI, VÁLASZTÁSI LEHETİSÉGEK A<br />
GIMNÁZIUMI KÉPZÉSBEN .................................................................................................................167<br />
2.3. ÚJ TANULÁSSZERVEZÉSI ELJÁRÁSOK A GIMNÁZIUMBAN, TANULÓKÖZPONTÚ MÓDSZERTAN<br />
ALKALMAZÁSA ................................................................................................................................171<br />
3 . A Z A L K A L M A Z H A T Ó T A N K Ö N Y V E K , T A N U L M Á N Y I S E G É D L E T E K É S<br />
T A N E S Z K Ö Z Ö K K I V Á L A S Z T Á S Á N A K E L V E I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 9 0<br />
4 . A F E L V É T E L , A H A L A D Á S , A M A G A S A B B É V F O L Y A M B A L É P É S<br />
F E L T É T E L E I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 9 2<br />
4.1. BELÉPÉS AZ ISKOLÁBA ..............................................................................................................192<br />
4.2. A HALADÁS RENDJE ..................................................................................................................192<br />
4.3. A MAGASABB ÉVFOLYAMRA LÉPÉS FELTÉTELE ..............................................................................193<br />
4.4. A TANULÓI JOGVISZONY MEGSZŐNÉSE .......................................................................................194<br />
5 . A Z I S K O L A I S Z Ó B E L I É S Í R Á S B E L I B E S Z Á M O L T A T Á S , A Z I S M E R E T E K<br />
S Z Á M O N K É R É S É N E K K Ö V E T E L M É N Y E I É S F O R M Á I , R E N D J E , K O R L Á T A I , A<br />
T A N U L Ó K T U D Á S Á N A K É R T É K E L É S É B E N B E T Ö L T Ö T T S Z E R E P E , S Ú L Y A . . . . . 1 9 4<br />
5.1. AZ ISKOLA SZÁMONKÉRÉSI FORMÁI ...........................................................................................194<br />
5.2. A GIMNÁZIUMI „ALAPVIZSGA”...................................................................................................196<br />
6 . A Z O T T H O N I F E L K É S Z Ü L É S H E Z E L İ Í R T Í R Á S B E L I É S S Z Ó B E L I<br />
F E L A D A T O K M E G H A T Á R O Z Á S Á N A K E L V E I É S K O R L Á T A I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 9 7<br />
6.1. ÍRÁSBELI ( ÉS MÁS, NEM SZÓBELI TÍPUSÚ) FELADATOK ...............................................................197<br />
6.2. SZÓBELI HÁZI FELADATOK ........................................................................................................198<br />
7 . A M A G A T A R T Á S É S S Z O R G A L O M É R T É K E L É S É N E K É S M I N İ S Í T É S É N E K<br />
F O R M Á I É S K Ö V E T E L M É N Y E I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 0 0<br />
8 . A Z E G Y E S M O D U L O K É R T É K E L É S E , B E S Z Á M Í T Á S . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 0 2<br />
9 . A T A N U L Ó K F I Z I K A I Á L L A P O T Á N A K M É R É S É H E Z H A S Z N Á L T<br />
M Ó D S Z E R E K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 0 2<br />
1 0 . A N E M Z E T I , E T N I K A I K I S E B B S É G K U L T Ú R Á J Á N A K M E G I S M E R É S E . . . . . 2 0 4<br />
1 1 . A K Ö Z É P S Z I N T Ő É R E T T S É G I V I Z S G A T É M A K Ö R E I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 0 5<br />
1 2 . T A N T Á R G Y I H E L Y I T A N T E R V ( C D ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 2 3<br />
Á L T A L Á N O S I S K O L A H E L Y I T A N T E R V E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 2 4<br />
2 . A Z E G Y E S É V F O L Y A M O K O N T A N Í T O T T T A N T Á R G Y A K , K Ö T E L E Z Ö É S<br />
V Á L A S Z T H A T Ó T A N Ó R A I F O G L A L K O Z Á S O K , E Z E K Ó R A S Z Á M A I , A Z E L İ Í R T<br />
T A N A N Y A G É S A K Ö V E T E L M É N Y E K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 2 5<br />
I I . T A N K Ö N Y V E K É S T A N E S Z K Ö Z Ö K K I V Á L A S Z T Á S Á N A K E L V E I A Z<br />
Á L T A L Á N O S I S K O L Á B A N . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 3 6<br />
3
I I I . A M A G A S A B B É V F O L Y A M B A L É P É S F E L T É T E L E I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 3 8<br />
I V . A Z I S K O L Á B A J E L E N T K E Z İ T A N U L Ó K F E L V É T E L É N E K E L V E I . . . . . . . . . . . . 2 3 9<br />
V . A Z I S K O L A I B E S Z Á M O L T A T Á S R E N D J E É S K Ö V E T E L M É N Y E I . . . . . . . . . . . . . 2 4 0<br />
II. kötet<br />
A K O L L É G I U M P E D A G Ó G I A I P R O G R A M J A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 6 3<br />
1 . B E V E Z E T É S . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 6 4<br />
1.1. AZ INTÉZMÉNYEGYSÉG ALAPADATAI....................................................................................264<br />
1.2. A KOLLÉGIUM TEVÉKENYSÉGÉT MEGHATÁROZÓ JOGSZABÁLYOK: ...........................................264<br />
2 . H E L Y Z E T E L E M Z É S . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 6 4<br />
2.1. A TANULÓK JELLEMZİI: .....................................................................................................264<br />
2.2. A MŐKÖDÉS BELSİ FELTÉTELRENDSZERÉNEK BEMUTATÁSA ..................................................265<br />
3 . A K O L L É G I U M I É L E T S Z E R V E Z É S E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 6 8<br />
3.1. A SZERVEZETI MŐKÖDÉS FÓRUMAI .....................................................................................269<br />
3.2. A SZERVEZETI MŐKÖDÉS DOKUMENTUMAI...........................................................................270<br />
4 . A K O L L É G I U M K A P C S O L A T R E N D S Z E R E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 7 1<br />
4.1. A TÖBBCÉLÚ INTÉZMÉNYEN BELÜLI KAPCSOLATRENDSZER ....................................................271<br />
4.2. EGYÜTTMŐKÖDÉS AZ ISKOLÁKKAL ......................................................................................272<br />
4.3. SZAKMAI KAPCSOLAT MÁS KOLLÉGIUMOKKAL ......................................................................272<br />
4.4. KAPCSOLAT EGYÉB SZERVEZETEKKEL..................................................................................273<br />
4.5. KAPCSOLAT A SZÜLİKKEL ..................................................................................................273<br />
5 . E L V E K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 7 4<br />
5.1. A KOLLÉGIUMI NEVELÉS CÉLJA, ALAPELVEI, KÜLDETÉSE........................................................274<br />
5.2. A TANULÓK ÉLETRENDJE, TANULÁSA, SZABADIDEJE SZERVEZÉSÉNEK PEDAGÓGIAI ELVEI ........275<br />
5.3. A TANULÓK ÖNÁLLÓ ÉLETKEZDÉSÉT ELİSEGÍTİ TEVÉKENYSÉGEK ELVEI ................................276<br />
5.4. A KOLLÉGIUMI KÖZÖSSÉGI ÉLET FEJLESZTÉSÉNEK MÓDSZEREI, ESZKÖZEI, A MŐVELİDÉSI<br />
ÉS SPORTOLÁSI TEVÉKENYSÉG SZERVEZÉSÉNEK ELVEI.......................................................................277<br />
6 . A K O L L É G I U M I T E V É K E N Y S É G R E N D S Z E R E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 7 8<br />
6.1. A KÖTELEZİEN BIZTOSÍTANDÓ FOGLALKOZÁSOK.................................................................278<br />
6.2. A TEMATIKUS CSOPORTFOGLALKOZÁSOK TÉMAKÖREI...........................................................279<br />
6.3. A KOLLÉGIUMI NEVELÉS FELADATAI ....................................................................................280<br />
7 . A T A N U L Ó K F E J L E S Z T É S É N E K T E R Ü L E T E I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 8 3<br />
7.1. TANULÁSIRÁNYÍTÁS, TANULÁSSZERVEZÉS...........................................................................283<br />
7.2. HÁTRÁNYOS HELYZETŐ TANULÓK SZERVEZETT FELZÁRKÓZTATÁSÁNAK,<br />
TEHETSÉGGONDOZÁSÁNAK, TÁRSADALMI BEILLESZKEDÉSÜK TERVE....................................................287<br />
7.3. TEHETSÉGEK KIVÁLASZTÁSA, TEHETSÉGGONDOZÁS, TEHETSÉGVÉDELEM...............................288<br />
7.4. SZOCIÁLIS KOMPETENCIÁK FEJLESZTÉSE ............................................................................290<br />
7.5. A KULTURÁLT ÉLETMÓDRA NEVELÉS, SZUVERÉN VILÁGKÉP KIALAKULÁSÁNAK SEGÍTÉSE ..........293<br />
7.6. AZ EGÉSZSÉGES ÉLETMÓD, A KÖRNYEZETTUDATOS MAGATARTÁS KIALAKÍTÁSÁNAK<br />
SEGÍTÉSE .......................................................................................................................................294<br />
7.7. A TÁRSADALMI, GAZDASÁGI JÁRTASSÁGOK FEJLESZTÉSE – VÁLLALKOZÓI KOMPETENCIÁK.......298<br />
7.8. ÉLETPÁLYA-ÉPÍTÉS KOMPETENCIAFEJLESZTÉS, PÁLYAORIENTÁCIÓ SEGÍTÉSE ..........................299<br />
4
8 . K O L L É G I U M I H A G Y O M Á N Y O K , R E N D E Z V É N Y E K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 0 1<br />
9 . A K O L L É G I U M I F E L V É T E L R E N D J E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 0 2<br />
A T A N U L Ó I J O G V I S Z O N Y M E G S Z Ő N É S E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 0 2<br />
1 0 . G Y E R M E K - É S I F J Ú S Á G V É D E L E M M E L Ö S S Z E F Ü G G İ T E V É K E N Y S É G E K 3 0 3<br />
1 1 . A Z I S K O L Á V A L , A S Z Ü L İ V E L V A L Ó K A P C S O L A T T A R T Á S É S<br />
E G Y Ü T T M Ő K Ö D É S F O R M Á I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 0 3<br />
11.1. KOLLÉGIUM ÉS A CSALÁD KAPCSOLATA............................................................................303<br />
1 2 . A H Á T R Á N Y O S H E L Y Z E T Ő T A N U L Ó K A R A N Y J Á N O S K O L L É G I U M I<br />
P R O G R A M J A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 1 0<br />
12.1. BEVEZETÉS ...................................................................................................................310<br />
12.2. A KOLLÉGIUM FELADATAI................................................................................................311<br />
12.3. AZ AJKP Fİ FELADATAI AZ ÉVES FELADATTERVEZİ KULCSFOLYAMATAI ALAPJÁN..................313<br />
12.4. A <strong>PROGRAM</strong>OT MEGVALÓSÍTÓ PEDAGÓGIAI TEVÉKENYSÉGEK AZ EGYES ÉVFOLYAMOKON ....322<br />
12.5. A <strong>PROGRAM</strong>OT MEGVALÓSÍTÓ PEDAGÓGIAI TEVÉKENYSÉGEK AZ EGYES ÉVFOLYAMOKON .....324<br />
1 3 . A K O L L É G I U M I N E V E L É S M I N İ S É G E , E R E D M É N Y E S S É G E . . . . . . . . . . . . . . 3 3 0<br />
A P E D A G Ó G I A I P R O G R A M V É G R E H A J T Á S Á H O Z S Z Ü K S É G E S N E V E L İ -<br />
O K T A T Ó M U N K Á T S E G Í T İ E S Z K Ö Z Ö K É S F E L S Z E R E L É S E K J E G Y Z É K E . . . . . . 3 3 1<br />
A Z Ó V O D A N E V E L É S I P R O G R A M J A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 1<br />
B E V E Z E T İ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 2<br />
A P R O G R A M U N K A L A P E L V E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 2<br />
K I I N D U L Á S I P O N T J A I N K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 3<br />
G Y E R M E K K É P Ü N K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 3<br />
1 . Ó V O D Á N K A D A T A I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 3<br />
H E L Y Z E T K É P A Z Ó V O D Á R Ó L . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 4<br />
2 . Ó V O D Á N K C É L J A , F E L A D A T A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 6<br />
2.1. ALAPVETİ CÉLUNK ............................................................................................................346<br />
2.1. ÁLTALÁNOS NEVELÉSI FELADATUNK ....................................................................................347<br />
2.2. AZ ERKÖLCSI-SZOCIÁLIS ÉRZELMEK ALAKÍTÁSÁNAK FELADATAI ............................................347<br />
AZ ESZTÉTIKAI ÉRZELMEK ALAKÍTÁSÁNAK FELADATAI ........................................................................348<br />
AZ INTELLEKTUÁLIS ÉRZELMEK ALAKÍTÁSÁNAK FELADATAI .................................................................348<br />
2 . 3 . N E V E L É S I G Y A K O R L A T U N K R E N D S Z E R Á B R Á J A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 9<br />
3 . A N E V E L É S K E R E T E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 9<br />
3 . 1 . A Z E G É S Z S É G E S É L E T M Ó D A L A K Í T Á S A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 4 9<br />
3 . 2 . A Z É R Z E L M I N E V E L É S É S T Á R S A S K A P C S O L A T O K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 5 3<br />
3 . 3 . A P R O G R A M A J Á N L O T T N A P I R E N D J E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 5 7<br />
4 . A P R O G R A M T E V É K E N Y S É G K E R E T E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 5 8<br />
4 . 1 . H A G Y O M Á N Y İ R Z É S , N É P S Z O K Á S O K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 5 8<br />
4 . 2 . Ó V O D Á N K J E L E S N A P J A I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 5 9<br />
4.1. A HAGYOMÁNYİRZÉS TARTALMAI...............................................................................................360<br />
5 . A P R O G R A M T E V É K E N Y S É G F O R M Á I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 6 3<br />
5 . 1 . J Á T É K , J Á T É K B A I N T E G R Á L T T A N U L Á S . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 6 3<br />
5 . 2 . V E R S , M E S E , D R A M A T I K U S J Á T É K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 7 1<br />
5 . 3 . É N E K , É N E K E S J Á T É K O K , Z E N E H A L L G A T Á S . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 7 5<br />
5
5 . 4 . R A J Z O L Á S , M I N T Á Z Á S , K É Z I M U N K A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 7 9<br />
5 . 5 . A M O Z G Á S , M O Z G Á S O S J Á T É K O K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 8 2<br />
5 . 6 . A K Ö R N Y E Z E T T E V É K E N Y M E G S Z E R E T T E T É S E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 8 7<br />
5 . 7 . M U N K A J E L L E G Ő T E V É K E N Y S É G E K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 9 4<br />
6 . Ó V O D Á N K S A J Á T O S F E L A D A T A I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 9 8<br />
7 . A P R O G R A M E R İ F O R R Á S A I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 0 4<br />
7 . 1 . S Z E M É L Y I F E L T É T E L E K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 0 4<br />
8 . Ó V O D Á N K K A P C S O L A T R E N D S Z E R E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 0 6<br />
8 . 1 . Ó V O D A - C S A L Á D . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 0 6<br />
8 . 2 . Ó V O D A - I S K O L A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 0 7<br />
9 . A Z I N T É Z M É N Y Ü N K S P E C I Á L I S S Z O L G Á L T A T Á S A I . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 1 0<br />
9 . 1 . N E V E L É S I I D İ N T Ú L T É R Í T É S M E N T E S S Z O L G Á L T A T Á S : . . . . . . . . . . . . . . . 4 1 0<br />
A P E D A G Ó G I A I P R O G R A M E L F O G A D Á S A É S J Ó V Á H A G Y Á S A . . . . . . . . . . . . . 4 1 2<br />
6
BEVEZETİ<br />
2008. augusztus 4-tıl intézményünk jelentısen átalakult. Fenntartónk,<br />
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Szedres Község<br />
Önkormányzatával Szekszárd-Szedres Közoktatási Intézményfenntartó<br />
Társulását létrehozva a korábbi gimnáziumi és szakközépiskolai<br />
feladatokat óvodai, általános iskolai és kollégiumi feladatokkal bıvítette.<br />
Intézményünk I. Béla Gimnázium, Informatikai Szakközépiskola,<br />
Kollégium, Általános Iskola és Óvoda néven közös igazgatású többcélú<br />
intézmény, amelyben gimnázium, szakközépiskola, kollégium, általános<br />
iskola és óvoda mőködik. Az intézményegységek óvoda, összetett iskola<br />
és kollégium – szakmai tekintetben önállóak, a székhelyen középiskolai,<br />
közvetlen szomszédságában kollégiumi feladatellátással. Szedres község<br />
területén az általános iskolai és óvodai tagintézmények mőködnek. A<br />
nevelésfilozófiájukban hasonló intézményegységek a 2008-2009.<br />
tanévben közös pedagógiai programot dolgoztak ki.<br />
A 2009-<strong>2010.</strong> tanévben a TÁMOP 3.1.4 „Kompetencia alapú oktatás,<br />
egyenlı hozzáférés – innovatív intézményekben” c. pályázatunkban<br />
vállalt tevékenységek sikeres megvalósítása és az intézményegységekben<br />
folyó pedagógiai innováció fenntarthatósága 2010-ben ismét<br />
szükségessé teszi a pedagógiai program módosítását. A tanév során a<br />
TÁMOP 3.1.4 pályázat megvalósítóiként a székhelyintézményben<br />
folytattuk-, a tagintézményekben pedig megkezdtük a kompetenciaalapú<br />
oktatás elterjesztését. Emellett a program felülvizsgálata a Kollégiumi<br />
Nevelés Országos Alapprogramjának és az Óvodai Nevelés Országos<br />
Alapprogramjának módosulása miatt a kollégiumi és az óvodai<br />
nevelıtestület jogszabályban elıírt kötelezettsége. A kompetencia alapú<br />
oktatás implementációjával, az innovatív oktatás-szervezési eljárások<br />
(tantárgy-tömbösített oktatás-szervezés, a projektmódszer alkalmazása,<br />
mőveltségterület tantárgyi bontás nélküli oktatása, moduláris oktatás,<br />
témahét) módszertanának beépítésével a pedagógiai programba<br />
felkészülünk azok további alkalmazására, az egyenlı hozzáférés<br />
javítására az egyes gyermek/tanulócsoportokban. A helyi tanterv<br />
átdolgozása, továbbfejlesztése pedig szükséges a kompetenciafejlesztı<br />
nevelési ill. oktatási programok, módszertani eljárások hosszú távú,<br />
sikeres adaptációjához. A dokumentum felülvizsgálata során<br />
felhasználjuk az implementáció során eddig szerzett tapasztalatainkat,<br />
más intézménytıl átvett jó gyakorlatot.<br />
7
Az egyes feladat-ellátási helyek pedagógiai tevékenységének<br />
összegzése:<br />
rövid<br />
A gimnázium:<br />
„… helytálljunk, mégis szabadon szaladjunk”<br />
(Illyés Gyula)<br />
Középiskolánk az 1967-es alapítástól a 80-as évek közepéig Tolna<br />
megye egyetlen érettségit adó mőszaki középiskolája volt, mely a helyi<br />
ipar változó igényeinek megfelelve többször is profilt váltott. Az 1990-es<br />
évek elején, a rendszerváltást követı társadalmi és gazdasági átalakulás<br />
hatására vegyes profilú – gimnáziumi és szakközépiskolai képzést<br />
folytató – középiskolává vált. Ekkor vette fel a szekszárdi apátságot<br />
alapító I. Béla király nevét. Megújulásra képes nevelıtestülete néhány év<br />
alatt gimnáziumként is vonzóvá tette az intézményt. A kezdetektıl<br />
differenciált képzést kínáltunk, családias, az egyéniséget elfogadó<br />
légkörben. Informatikai profilunk 1996-tól informatikai szakközépiskolai<br />
és érettségi utáni szakképzési évfolyamok indításával teljesedett ki. Az<br />
Európai Unióhoz való csatlakozás és az egységes, kétszintő érettségi<br />
vizsgarendszer bevezetése 2004-tıl a képzési struktúra átalakulását<br />
eredményezte: a szakközépiskolai profil az érettségi utáni szakképzésre<br />
koncentrálódik, a négyéves szakközépiskolát fokozatosan ötéves<br />
gimnáziumi képzés –intenzív angol nyelvi elıkészítı évfolyammalváltotta<br />
fel.<br />
Mára az I. Béla Gimnázium Szekszárd és térsége egyik legkeresettebb<br />
gimnáziuma. Több, mint 500 nappali tagozatos diákunk több mint fele<br />
helybéli, a tanulók közel 10 %-a a megye távolabbi településeirıl érkezik<br />
hozzánk.<br />
Diákjaink jövıbeli társadalmi és munkaerı-piaci sikerességét<br />
színvonalas és eredményes, differenciált képzéssel igyekszünk<br />
megalapozni. Mindehhez versenyképes informatikai és idegen nyelvi<br />
tudást közvetítünk, az egyéniséget elfogadó légkört és együttmőködésen<br />
alapuló tanulásszervezést kínálunk és valósítunk meg négy- és öt<br />
évfolyamos gimnáziumi osztályainkban.<br />
Az alsóbb évfolyamokon mőködı tanulmányi területeink (matematikafizika-informatika,<br />
természettudomány-matematika-informatika,<br />
magyar-történelem-informatika, informatika és angol nyelvi elıkészítıinformatika,<br />
sport) és ennek keretében az emelt szintő képzéseink jól<br />
megalapozzák a felsıbb évfolyamokon az egyéni tantárgy- és<br />
tanárválasztáson alapuló, emelt szintő érettségire felkészítı képzési<br />
formát.<br />
A hozzánk érkezı gyerekek tanulmányi átlagteljesítménye jó: 4 egész<br />
feletti; és ugyanilyen érettségi átlagteljesítménnyel döntı többségük<br />
felvételt nyer egyetemekre, fıiskolákra. A felsıfokú felvételi<br />
eredményesség tekintetében a 970 középiskola rangsorában néhány év<br />
alatt a felsı 10 %-ba jutott a gimnáziumként még fiatal intézményünk.<br />
Büszkék vagyunk arra, hogy a tılünk „elvárt” szinthez képest a
hozzáadott-érték mutatóval a legeredményesebb húsz középiskola közé<br />
jutottunk.<br />
Gimnáziumunk szemléletében a sokoldalú tanulói támogatás, az<br />
esélyegyenlıség elımozdítása meghatározó. A 2009-<strong>2010.</strong> tanévtıl<br />
megszervezzük a Hátrányos Helyzető Tanulók Kollégiumi Programjának<br />
elıkészítı középiskolai osztályát. A 2010-11. tanévtıl a megye elsı<br />
középiskolai, közoktatási sportiskolai kerettantervre épülı<br />
sportosztályát indítjuk, gimnáziumi felkészítési lehetıséget biztosítva a<br />
spotban tehetséges fiatalok számára.<br />
Partnereink véleménye szerint az I. Bélában az „egyéniséget elfogadják, a<br />
tehetséget felkarolják”. A sokoldalú tanulói támogatás sajátos<br />
tehetséggondozó program mőködésében, a tanári-tanulói közös<br />
alkotótevékenység ösztönzésében, természettudományos, mővészeti és<br />
idegen nyelvi nemzetközi projekttevékenységben nyilvánul meg. 2008.<br />
szeptemberében az Oktatási és Kulturális Minisztériumtól pályázati<br />
úton elnyertük a „Tehetséggondozó Középiskola” címet. A címmel együtt<br />
járó feladatokat –köztük a középiskolába készülı tanulók komplex<br />
tehetségfejlesztését és ezzel az egyenlı hozzáférés javítását- évrıl évre<br />
nagy gondossággal valósítjuk meg.<br />
Tanévente 10-12 sikeres pályázati program segíti az innovatív szellemő<br />
pedagógiai munkát.<br />
Mővészeti bemutatóink, az iskolagalériában megnyíló kiállítások, alkotó<br />
diákjaink elıadásai, a nemzetközi találkozók, a megyei<br />
környezetvédelmi- és angolverseny, a nemzetközi hírő Neumann János<br />
Programtermék Verseny, a kompetencia-alapú képzés tapasztalatainak<br />
átadását, az egymástól-tanulást segítı bemutatók segítik azt a<br />
törekvésünket, hogy iskolánkban a tanulás- és személyiségfejlesztés<br />
olyan együttese bontakozhasson ki, amely felkelti és fenntartja a<br />
tanulási kedvet, mozgósítja a személyiség fejlıdéséhez szükséges<br />
energiákat, azaz fejleszti az egész életen át tartó tanulás képességét.<br />
Iskolánk elkötelezte magát az ismeretek és a képességek fejlesztésének<br />
egyensúlyán alapuló, kompetencia alapú oktatás és nevelés mellett. A<br />
gimnáziumi nevelésnek és oktatásnak véleményünk szerint elsısorban<br />
azokat a kompetenciákat kell fejlesztenie, melyek az alkalmazható és<br />
versenyképes tudás megszerzését segítik. Ezzel összhangban az<br />
információs és kommunikációs technikák alkalmazása képességének, a<br />
szociális kompetenciák fejlesztését segítı tanulás- és oktatásszervezési<br />
eljárásoknak is fejlıdniük kell. Mindehhez azonban szükség van a<br />
pedagógiai kultúra folyamatos megújítására.<br />
A 2005-2006-os tanévben bekapcsolódtunk a Humánerıforrásfejlesztési<br />
Operatív Program 3.1.2-es programjába, melynek keretében öt<br />
területen (szövegértés-szövegalkotás; matematika; angol nyelv;<br />
életpálya-építés; informatika) a 9-10. évfolyam egy-egy osztályában<br />
(vagy egy osztály létszámának megfelelı két tanulócsoportban)<br />
teszteltük a kompetencia alapú oktatást, és vállaltuk évfolyamonként<br />
egy osztályban a 11. évfolyamon a kompetencia alapú oktatás<br />
továbbvitelét. A Nemzeti Alaptanterv 2007-es felülvizsgálatával az<br />
2
iskoláknak át kellett tekinteniük pedagógiai programjukat, és a<br />
szükséges változások átvezetésével meg kellett teremteniük az oktatásnevelés<br />
központi és helyi szintő szabályozásának összhangját. A<br />
pedagógiai program 2007-es felülvizsgálata megerısítette a gimnázium<br />
elkötelezıdését a kompetencia alapú képzés tartalmi és<br />
tanulásszervezési eljárásainak alkalmazása terén. Bár a kompetencia<br />
alapú oktatás belsı elterjesztéséért sokat tettünk, a teljes intézményi<br />
lefedettséget a HEFOP 3.1.2. pályázat fenntartási idıszakában<br />
vállalásunknak megfelelıen nem biztosítottuk.<br />
Gimnáziumunkban a pedagógiai kultúra további megújulásának, a<br />
kulcskompetenciák fejlesztését elıtérbe helyezı pedagógiai gyakorlat<br />
megerısödésének, ezzel a gimnáziumi jövıkép megvalósulásának<br />
további keretet adott a TÁMOP 3.1.4 pályázatunk, mellyel újabb<br />
pedagógusok és tanulócsoportok számára alakítjuk ki a<br />
kulcskompetenciák fejlıdését célzó oktatás-nevelés gyakorlatát,<br />
korszerő pedagógiai módszertan alkalmazását.<br />
Érettségi vizsgára épülı szakképzésben rugalmas szakképzési<br />
profilunkat folyamatosan a változó piaci igényekhez és feltételekhez<br />
igyekeztünk alakítani. Jelenleg a Pécsi Tudományegyetem Pollack<br />
Mőszaki Karával együttmőködve folytatjuk a mőszaki informatikai<br />
mérnökasszisztens képzést, valamint segítségükkel lokális<br />
oktatóközpontjává váltunk a Cisco Hálózati Akadémiának, amely<br />
nemzetközileg elismert a hálózatfejlesztı szakemberek körében. A<br />
szakképzés regionális megszervezésének megvalósulásával a<br />
szakközépiskolai (érettségi utáni szakképzés) a 2009-<strong>2010.</strong> tanév<br />
zárásával befejezıdik.<br />
Partnereink igényeinek mind teljesebben szeretnénk megfelelni. Ezért<br />
2001 óta ISO 9001-2000 szabvány szerint kiépített minıségbiztosítási<br />
rendszert mőködtetünk, hogy alkalmazásával a partnerközpontú<br />
mőködést egyenletesebbé, megbízhatóbbá tegyük, minıségcéljaink pedig<br />
elérhetıvé váljanak. A minıség iránti elkötelezettségünket mutatja, hogy<br />
2008-ban már a harmadik sikeres tanúsító audit zajlott le iskolánkban.<br />
Ekkora már az ISO 9001-2008 szabvány elvárásainak is sikerült<br />
megfelelnünk.<br />
A gimnáziumban a kompetencia alapú képzés implementációjával<br />
összhangban egyre inkább teret nyer a digitális kompetencia fejlesztése,<br />
digitális tananyagok és e-learning rendszer alkalmazása. E téren más<br />
intézmények számára is hasznosítható, kidolgozott jó gyakorlatokkal<br />
rendelkezünk, melynek terjesztését a 2009-<strong>2010.</strong> tanévben a TÁMOP<br />
3.2.2 pályázat Dél-dunántúli Régió nyertesének potenciális referenciaintézményeként<br />
„szolgáltatói” szerepben megkezdtük.<br />
3
Az általános iskola:<br />
„ Képes vagy mindent elérni,<br />
és számtalan lehetıséged van arra,<br />
hogy amit az élettıl<br />
vagy magadtól elvársz,<br />
megvalósítsd.”<br />
( Joleen K. Fox: Hiszek Benned)<br />
Bezerédj István iskolánk alapítója, a reformmozgalom jeles képviselıje.<br />
Szónok, jogász, író, politikus, az elsı önként adózó nemes volt.<br />
1845-ben a szedresi iskola számára alapítólevelet állít ki. Telket<br />
ajándékoz az iskola számára, ennek használata a tanítót illette. Felépült<br />
a szedresi iskola.<br />
Innentıl kezdve a szedresi emberek gyermekei is mővelıdhettek.<br />
1996-ban vette fel iskolánk Bezerédj István nevét, a névadó iránti<br />
tiszteletbıl.<br />
Intézményünk neve 12 éven át Bezerédj István Általános Iskola és<br />
Óvoda volt.<br />
2008.augusztus 4-tıl a szekszárdi I.Béla Gimnázium tagintézménye<br />
vagyunk, új nevünk: I.Béla Gimnázium Szedresi Bezerédj István<br />
Általános Iskolája.<br />
Jelenleg 177 tanuló jár intézményünkbe, 21 pedagógus tartozik az<br />
iskola nevelıtestületébe.<br />
Osztályaink viszonylag kis létszámúak, a hangulat családias.<br />
Van egy jól felszerelt könyvtárunk, informatikai termünk, nyelvi<br />
laborunk. Sok szakkör, sportkör mőködik iskolánkban.<br />
Minden évben, névadónk, Bezerédj István születésnapján színes<br />
programokat szervezünk: vetélkedıket, sportversenyeket, koncerteket,<br />
kézmőves foglalkozásokat.<br />
Szeretnénk hőek maradni Bezerédj István örökségéhez, ezért szívvellélekkel<br />
végezzük oktató-nevelı munkánkat.<br />
Nevelési filozófiánk:<br />
Iskolánk több, mint 150 éves múltra tekint vissza. Még ma is szem elıtt<br />
tartjuk azokat a gondolatokat, melyeket Bezerédj István hagyott ránk<br />
örökségül:<br />
„…egyesüljünk…, hogy végrehajthassuk<br />
a legfelségesebb, legszentebb isteni feladatot,hogy a népet nevelhessük!”<br />
(Bezerédj István)<br />
4
Tanulóinknak olyan alapvetı ismereteket nyújtunk, amellyel a<br />
képességeik, készségeik alkalmassá teszik İket az egész életen át tartó<br />
tanulásra.<br />
Szeretnénk olyan tanulókat nevelni, akik szeretik és védik a természetet,<br />
megbízhatóak, gyakorlatiasak, kreatívak, kudarctőrık, kitartóak és<br />
elfogadják a másságot.<br />
A szülıket a legfontosabb együttmőködı partnerünknek tekintjük.<br />
A fenntartó önkormányzat ránk mindig számíthat, ha a község<br />
mővelıdésérıl, kultúrájáról van szó.<br />
Tisztában vagyunk társadalmi felelısségünkkel, a jövı nemzedékét<br />
neveljük, ezért minden pedagógustól, munkatárstól elvárjuk, hogy<br />
törekedjék a fejlıdésre.<br />
A kollégium:<br />
Célunk azonos a Tieddel!<br />
Az általad választott középfokú iskola sikeres elvégzése,<br />
pozitív emberi tulajdonságaid bıvítése, erısítése.<br />
Az I. Béla Gimnázium Kollégiumát Rózsa Ferenc Középiskolai Kollégium<br />
néven 1967-ben alapították.<br />
Az alapítás két szervezethez kötıdik: a Tolna Megyei Tanácshoz és a<br />
SZÖVOSZ- hoz. A megye az ekkor épült új középiskolájának, a Rózsa<br />
Ferenc Szakközépiskolának biztosított kollégiumot, a SZÖVOSZ pedig az<br />
általa mőködtetett Bezerédj István Kereskedelmi Szakközépiskola<br />
tanulóit kívánta elhelyezni. Emiatt két elkülönített intézmény volt az<br />
épületben. Ez az állapot 1973-ban szőnt meg. Késıbb a városban lévı<br />
diákotthonok megszőnésével ide kerültek a Garay János Gimnázium<br />
tanulói, majd itt kaptak helyet a Illyés Gyula Pedagógiai Fıiskola<br />
hallgatói is.<br />
Kezdetben a szülık valóban átadták a kollégiumi nevelıtanárnak a<br />
gyermekeiket oktatás-nevelés céljára, hiszen a fiatalok negyedévente,<br />
majd havonta, késıbb kéthetente utaztak csak haza. Az elmúlt<br />
évtizedekben több ezer fiatal számára teremtettük meg az iskolai<br />
tanulmányok folytatásához szükséges feltételeket. Kezdetben 8-10 ágyas<br />
szobákban több mint 400, ma 3-4 ágyas szobákban 200 diákot tudunk<br />
elhelyezni.<br />
Az intézmény fenntartója az évek során többször változott. 1994 óta a<br />
kollégium fenntartója Szekszárd Megye Jogú Város Önkormányzata.<br />
2004/2005.tanévtıl a kollégiumban bevezetésre került a pedagógiai<br />
felügyelıi rendszer, ami azt jelenti, hogy az éjszakai és a hétvégi<br />
ügyeletet pedagógiai felügyelıi munkakörben foglalkoztatott egyetemi<br />
vagy fıiskolai végzettségő pedagógusok látják el, a kollégiumi<br />
nevelıtanárok.<br />
A 2005/2006.tanévben a Bezerédj István Kereskedelmi<br />
Szakközépiskolával együttmőködve elindult a Hátrányos Helyzető<br />
Tanulók Arany János Kollégiumi Programja.<br />
5
A Rózsa Ferenc Kollégium –mint önálló intézmény- a 2008/2009.<br />
tanévtıl az intézményi összevonások után megszőnt, tevékenységét az<br />
intézményi integráció társulási fenntartással létrejött I. Béla<br />
Gimnázium, Informatikai Szakközépiskola, Kollégium, Általános Iskola<br />
és Óvoda néven mőködı intézmény kollégiumi tagintézményeként<br />
folytatja, és továbbra is fogadja a vidéki, Szekszárdon tanuló<br />
középiskolás diákokat.<br />
Az intézmény együttmőködı kapcsolatban áll a város középfokú<br />
iskoláival: I.Béla Gimnázium, Garay János Gimnázium, Szent László<br />
Szakképzı Iskola (TISZK) tagintézményei, Kolping Katolikus Szakképzı<br />
Iskola, Esély Szakképzı Iskola, FVM DASZK Csapó Dániel Középiskola,<br />
Mezıgazdasági Szakképzı Iskola és Kollégium.<br />
2009/<strong>2010.</strong>tanévtıl a Hátrányos Helyzető Tanulók Arany János<br />
Kollégiumi Programjában részt vevı 9. elıkészítı évfolyam tanulói az<br />
I.Béla Gimnáziumban végzik a középiskolára felkészítı évfolyamot.<br />
A kollégiumban bevezetésre került a szociális, életviteli és környezeti és<br />
az életpálya-építési kompetenciák fejlesztése.<br />
Az óvoda:<br />
Tisztellek Téged, fontos vagy nekem, csakis Rád figyelek és segítek Neked, ha szükséged van a<br />
segítségemre.<br />
Óvodánk 1950-ben nyitotta meg kapuját két csoporttal a falu<br />
központjában.<br />
Az óvoda mőködése jelentıs történelmi múltra tekint vissza.<br />
A Szedrest alapító Bezerédj István felesége, Bezerédj Amália már 1836-<br />
tól gyermekkertet hozott létre országosan az elsık között, a faluhoz<br />
tartozó Hidja pusztán. Az ott élı gyerekek nevelésével foglalkozott és<br />
megírta a „Flóri könyvét”.<br />
Óvodánk a múlt hagyatékát tisztelve 1999-ben felvette a Bezerédj<br />
Amália nevét, amikor már három csoporttal mőködött.<br />
A gyereklétszámnak megfelelıen folyamatosan sikerült biztosítani a<br />
nevelımunkához szükséges feltételeket.<br />
1979-ben öt csoportos intézmény lett. Igazgatásilag az iskolához<br />
kapcsolta a helyi önkormányzat. A demográfiai hullám az óvodát is<br />
elérte, fokozatosan csökkent a gyereklétszám.<br />
Ezért 2008. augusztus 4-tıl az I.Béla Gimnáziumhoz társult<br />
tagintézményként négy csoporttal mőködik.<br />
6
AZ ÖSSZETETT ISKOLA<br />
(ÁLTALÁNOS ISKOLA ÉS<br />
GIMNÁZIUM) NEVELÉSI<br />
<strong>PROGRAM</strong>JA<br />
7
1. Az oktatás-nevelés feltételrendszere<br />
1.1. Iskola státusa<br />
Az intézmény neve: I. Béla Gimnázium, Informatikai<br />
Szakközépiskola, Kollégium, Általános Iskola és Óvoda<br />
Az intézmény székhelye: 7100 Szekszárd, Kadarka u. 25-27.<br />
Az intézmény alapító, fenntartó szerve: Szekszárd és Szedres<br />
Közoktatási Intézményfenntartó Társulás<br />
Az intézmény irányító szerve: Szekszárd Megyei Jogú Város<br />
Önkormányzata<br />
Az összetett iskola típusa: gimnázium és szakközépiskola, négy, öt ill.<br />
hat évfolyammal; általános iskola nyolc évfolyammal<br />
Az intézmény jogállása: helyi önkormányzati költségvetési szervként<br />
önálló jogi személy<br />
Az intézmény által ellátott alaptevékenység és ezzel összefüggı<br />
feladatok:<br />
• Nappali rendszerő, általános mőveltséget megalapozó oktatás:<br />
gimnáziumi képzés (4 évfolyamos, a fenntartói döntéstıl függıen<br />
évfolyamonként 2 vagy 3 párhuzamos osztályban),<br />
gimnáziumi képzés (5 évfolyamos, évfolyamonként 1 nyelvi<br />
elıkészítı osztály, 1 AJKP elıkészítı osztály ),<br />
• Általános iskolai képzés (8 évfolyamos, a fenntartói döntéstıl<br />
függıen évfolyamonként 1 vagy 2 párhuzamos osztályban)<br />
• Általános mőveltséget megalapozó iskolarendszerő<br />
felnıttoktatás:<br />
gimnáziumi levelezı tagozat (4 évfolyamos, évfolyamonként 1<br />
osztály, a 2010-11. tanévben kifut).<br />
• Pedagógiai szakszolgálati tevékenység:<br />
gyógytestnevelés (létszámtól függıen 1 v. 2 tanulócsoport).<br />
• Diáksport:<br />
iskolai sportkör mőködtetése.<br />
• Oktatást kiegészítı tevékenységek<br />
Referencia-intézményi szolgáltatás, versenyszervezés.<br />
Az iskolában a nevelési-oktatási tevékenység a közoktatási törvényt,<br />
a Kormány 243/2003. (XII. 17.) rendeletét (a Nemzeti Alaptanterv<br />
kiadásáról, bevezetésérıl és alkalmazásáról), a Kormány többször<br />
módosított 100/1997. (IV. 13.) rendeletét (az érettségi<br />
vizsgaszabályzatról), valamint az oktatási miniszter többször módosított<br />
17/2004 (V.20.) rendeletét (a kerettantervek kiadásáról, bevezetésérıl és<br />
alkalmazásáról) és a többször módosított 11/1994. MKM rendeletét (a<br />
közoktatási intézmények mőködésérıl), a Kormány 202/2007. (VII. 31)<br />
sz. rendeletét (a Nemzeti Alaptanterv kiadásáról, bevezetésérıl és<br />
alkalmazásáról szóló eredeti rendelet módosításáról) továbbá a kistérségi<br />
8
és önkormányzati (és társulásai) közoktatási intézményfejlesztési és<br />
intézkedési tervet, az önkormányzati (és társulásai) minıségirányítási<br />
programot, az önkormányzati és társulási szintő esélyegyenlıségi<br />
programot, az intézményi minıségirányítási programot, az intézmény<br />
szervezeti és mőködési szabályzatot, házirendet, informatikai<br />
szabályzatot és egyéb belsı szabályzatait figyelembe véve készített és<br />
jóváhagyott pedagógiai programja (abban helyi tanterve) szerint<br />
folyik.<br />
<br />
Az intézmény képviseletére az igazgató jogosult.<br />
Egyéb információk:<br />
Az iskola honlapjának címe. www.ibela.hu vagy<br />
www.ibela.sulinet.hu<br />
E-mail címe: titk@ibela.sulinet.hu<br />
Az I. Béla Gimnázium, Informatikai Szakközépiskola, Kollégium,<br />
Általános Iskola és Óvoda OM azonosítója: 036 394<br />
Az I. Béla Gimnázium, Informatikai Szakközépiskola, Kollégium,<br />
Általános Iskola és Óvoda bankszámlaszáma: 11746005-15416566-<br />
31410003<br />
Az I. Béla Alapítvány bankszámlaszáma: 11746005-20009018<br />
Az I. Béla Alapítvány adószáma: 18854024-1-17<br />
<br />
<br />
A gimnáziumi képzés szakaszai:<br />
9-10. (5 éves gimnáziumban 9-11.) évfolyamon általános mőveltséget<br />
megszilárdító<br />
11-12. (5 éves gimnáziumban 12-13.) évfolyamon általános<br />
mőveltséget elmélyítı, a továbbtanulást segítı, az önkéntes<br />
választásnak megfelelıen közép- ill. emelt szintő érettségire történı<br />
felkészítés.<br />
Kimenet, szerezhetı végzettség: a 12. (5 éves gimnáziumban a 13.)<br />
évfolyam végén érettségi vizsga. A köztes évfolyamokon elırehozott<br />
érettségi vizsga is szerezhetı, amennyiben a tanuló az érettségi<br />
vizsga-szabályzatban rögzített feltételnek megfelel.<br />
Az általános iskolai képzés szakaszai:<br />
Bevezetı szakasz (1.-2. osztály)<br />
Kezdı szakasz (3.-4. osztály)<br />
Alapozó szakasz (5.-6. osztály)<br />
Fejlesztı szakasz (7.-8. osztály)<br />
A nem szakrendszerő oktatás 2008/2009 es tanévtıl bevezetésre<br />
került felmenı rendszerben 5. évfolyamon a kötelezı órák 20 %-át<br />
lefedve az alábbi elosztással:<br />
magyar 1 óra, matematika 1 óra, német nyelv 1 óra, informatika 0,5<br />
óra, történelem 1 óra.<br />
A nem kötelezı órai keretben heti 2 órában – 1 matematika, 1<br />
magyar – folyik nem szakrendszerő oktatás.<br />
9
2009/2010 tanévben a kompetencia alapú oktatás bevezetésre<br />
került, matematika, szövegértés-szövegalkotás, idegen nyelv<br />
területen.<br />
Továbbhaladás az általános iskolából a gimnáziumba:<br />
Az általános iskola mindazon nyolcadik osztályos tanulója, akinek<br />
félévi tanulmányi átlaga<br />
a.) nem éri el a 4,3-et a rendes felvételi eljárás szerint<br />
b.) legalább 4,3 de nem éri el a 4,7-et felvételét – a tehetséggondozó<br />
tanulmányi területek kivételével –a központi felvételi írásbeli<br />
dolgozat megírása nélkül<br />
c.) legalább 4,7 felvételét a központi felvételi írásbeli dolgozat<br />
megírása nélkül<br />
kérheti az általa választott tanulmányi területre.<br />
1.2. Személyi feltételek<br />
Az alkalmazotti közösségre jellemzı, hogy a többség nagy odaadással<br />
igyekszik a feladatoknak megfelelni. Ez a tanulási folyamat igényes<br />
irányításában, a túlmunka vállalásában, a versenyekre való<br />
felkészítésben, a rendezvények szervezésében és lebonyolításában,<br />
valamint sok más, az iskolai élettel összefüggı és a munkaidı kereteibe<br />
sokszor nehezen beszorítható tevékenység vállalásában nyilvánul meg.<br />
A belépı új kollégák munkáját gyakornoki program segíti. Az új<br />
területen (pl. osztályfınöki munka) tevékenykedık munkáját<br />
mentorálással oldjuk meg.<br />
A tanár presztízse személyiségétıl, igényességétıl függ elsısorban, de<br />
számít az iskolában uralkodó légkör is. Nálunk a munkáját<br />
szakértelemmel, lelkiismeretesen és következetesen végzı tanárnak<br />
tekintélye, becsülete van. Fontosnak tartjuk, hogy az oktató-nevelı<br />
munkában a nevelés is nagy hangsúllyal jelenjék meg. Ennek<br />
hangsúlyozását az iskolahasználók visszajelzései megerısítik.<br />
Általános iskolánk pedagógusai szakmai felkészültségüket fejlesztik,<br />
meglevı oklevelük mellé egyre többen szereznek újabbakat. Ennek<br />
köszönhetıen a helyi tanterv tantárgyainak, moduljainak tanításához a<br />
szakos ellátottság folyamatosan javul.<br />
Minden tantárgyat a törvényben meghatározott végzettségő pedagógus<br />
tanít.<br />
A gimnáziumi helyi tanterv munkaerı-szükséglete és a jelenlegi tanári kar<br />
közötti különbség:<br />
Tantárgyi modul oktatására a munkakörre elıírt (középiskolai tanári)<br />
végezettség és szakképzettség mellett a tantárgyi modulnak megfelelı<br />
szakirányú továbbképzésben szerzett szakképzettség jogosít. A<br />
10
szükséges szakképzettség megszerzését a 2008. szeptemberétıl induló<br />
5 éves továbbképzési ciklusban megterveztük az alábbi területeken:<br />
• Tánc és dráma (modul tantárgy)<br />
• Társadalomismeret (modul tantárgy)<br />
• Etika (modul tantárgy)<br />
• Filozófia<br />
• Az Európai Unióban beszélt nyelvek (az Európai Unióhoz való<br />
csatlakozásunk következményeként az uniós munkavállalási<br />
lehetıségek bıvülésére kell felkészítenünk diákjainkat)<br />
Az elmúlt években pedagógusaink jelentıs része korszerősítette tudását<br />
tanfolyami képzésben, PhD-képzésben, újabb diplomát, illetve<br />
pedagógus szakvizsgát eredményezı oktatásban. A továbbképzésre,<br />
kétszintő érettségi vizsgáztatói felkészítésre fordítható központi keretet<br />
teljes egészében kihasználtuk, az igényeket nem is tudtuk fedezni. Ez a<br />
hozzáállás reményt adott arra, hogy kollégáink tanfolyami, illetve<br />
szakképzettséget nyújtó képzéssel alkalmasak lesznek a helyi tanterv<br />
maradéktalan megvalósítására és a kétszintő érettségi vizsgához<br />
kapcsolódó feladatok ellátására.<br />
A pedagógiai innovációk folyamatos fenntartásának igénye a pályázati<br />
források keresését teszi szükségessé a továbbképzések finanszírozására.<br />
Az általános iskola IPR pályázati támogatásból, a gimnázium a TÁMOP<br />
3.4.3 tehetséggondozó pályázati támogatásból jelentıs összegeket fordít<br />
a jövıben is a pedagógusok képzésére. A referencia-intézményi szerepre<br />
felkészítı források megnyílásával a pedagógusok felnıttképzési<br />
kompetenciái is fejleszthetıek lesznek, mely várhatóan pozitívan hat az<br />
intézmény marketing-tevékenységének továbbfejlesztésére is.<br />
A gimnázium 2005 óta emelt szintő érettségi vizsgáztatói helyként<br />
mőködik. Továbbra is ösztönözni kívánjuk a pedagógusok<br />
feladatellátását az országos közoktatási feladatok ellátásában<br />
(vizsgáztató, vizsgaelnök, tanácsadó, minıségbiztosító, szakértı).<br />
A vezetés a szabályzatoknak megfelelıen biztosítja a munkaközösségvezetık,<br />
a Közalkalmazotti Tanács és a szakszervezet érdemi részvételét<br />
a munkaerı-gazdálkodással kapcsolatos döntések elıkészítésében és<br />
meghozatalában.<br />
Nem pedagógus állományban lévı összetett iskolai alkalmazottak<br />
A jelenlegi feladatok ellátását a gimnáziumban ügyviteli (titkársági)<br />
személyzet végzi, az informatikai oktatást és az IKT alkalmazását<br />
rendszergazda, oktatás-technikus segíti. Az infokommunikációs<br />
technikák tanórai és tanórán kívüli alkalmazását az általános<br />
iskolában és a gimnáziumban a 2009-<strong>2010.</strong> tanévben IKT asszisztens<br />
segíti.<br />
11
A pedagógus munkát mindkét feladatellátási helyen gyermek- és<br />
ifjúságvédık közvetlenül támogatják..<br />
Az általános iskolában az alapvetı feladatok - gazdálkodás,<br />
adminisztrációs feladatok, az iskola állagának megóvása, karbantartása,<br />
főtése, tisztántartása, az étkeztetés lebonyolítása, a tornacsarnok esti,<br />
hétvégi mőködtetése - ellátásához az alkalmazotti létszám biztosított. A<br />
gimnáziumban a szolgáltatást a városi gazdasági szervezettel szerzıdött<br />
szolgáltatók biztosítják.<br />
1.3. Tárgyi feltételek<br />
Gimnázium<br />
A középiskola tárgyi feltételei az épületadottságokat illetıen (két<br />
különálló lapos tetıs épület, kis tornaterem) közepes szintőek. A<br />
kívülrıl 1997-ben megújult két épületünket (A és B egymás mellett)<br />
3000 m 2 gondozott kis park veszi körül. A telek északi felén 3700 m 2 -es<br />
sportudvarunkon 1 bitumenes és egy felújításra szoruló salakos pálya<br />
található.<br />
A gimnázium helyiségei:<br />
Helyiség A épület B épület Összesen<br />
„Normál”<br />
9 3 12<br />
tanterem<br />
Szaktanterem 4 2 5<br />
Számítógépterem - 4 4<br />
(nyelvi teremként<br />
is)<br />
Nagyelıadó - 1 1<br />
Szertár,<br />
4 1 5<br />
szerverterem<br />
Raktár, oktatás- 1 3 4<br />
technikai helyiség<br />
Szabadidıs<br />
1 1 2<br />
helyiség<br />
Tornaterem 1 - 1<br />
Öltözık 2 - 2<br />
Tornaszoba 2 - 2<br />
Zsibongó 1 - 1<br />
Tanári szoba 1 - 2<br />
Iroda 4 - 4<br />
Könyvtár 1 - 1<br />
Olvasóterem 1 - 1<br />
Rádióstúdió 1 - 1<br />
12
Az A épületben büfé mőködik, a B épületben italautomata áll a tanulók<br />
és dolgozók rendelkezésére. A kínálatot az iskola-egészségügyi<br />
szolgálattal rendszeresen felülvizsgáltatjuk.<br />
A pedagógusok és az oktatást ill. a mőködést segítı alkalmazottak<br />
megfelelı körülmények között dolgoznak. A szertárak, a szerverterem<br />
egyben tanári munkahelyek is.<br />
Könyvtári állományunk, könyvtárunk, szaktantermeink,<br />
számítógéptermeink megfelelnek az alapvetı követelményeknek.<br />
Szertáraink felszereltsége megfelelı, a legfontosabb oktatási<br />
segédeszközök, technikai berendezések, demonstrációs eszközök<br />
megvannak, de felújításukat, cseréjüket folyamatosan kell végezni.<br />
Tanulókísérleti eszközeink egy része elavult, cseréjük, gyarapításuk<br />
folyamatban van (bıvebben a 7. pontban).<br />
Az informatika-oktatás igényeivel összhangban az elmúlt három évben<br />
minden számítógéptermünk gépparkját lecseréltük. A 2. emeleti<br />
zsibongóból elıször korszerő kommunikációs tanirodát, majd<br />
csoportmunkára alkalmas termet alakítottunk ki. A korábbi Internetfolyosóból<br />
a CISCO Hálózati Akadémia Lokális központjaként<br />
gyakorlótermet hoztunk létre. A diákok szabadidıs helyiségeiben<br />
számítógépeket helyeztünk el. Géptermeinkben több interaktív tábla és<br />
hálózati felügyelı szoftver segíti az oktatást. (Az informatikai tárgyi<br />
feltételeket az Informatikai stratégia c. pont tartalmazza.)<br />
Egy normál mérető (szabványos, sportrendezvények lebonyolítására<br />
alkalmas) tornateremre nagy szükségünk van. A jelenlegi tornaterembıl<br />
díszterem alakítható ki, mely az erre alkalmatlan B épületi nagyelıadó<br />
kisebb tantermekké alakítását is lehetıvé teszi. A tornaterem alatti<br />
helyiségek a zsúfolt könyvtár gondját is megoldanák.<br />
Elınyös számunkra a Kollégium közvetlen szomszédsága, mert így az<br />
étkezés és vidéki tanulóink kollégiumi elhelyezése helyben megoldott.<br />
Általános iskola<br />
Az általános iskola 8 évfolyamán 9 osztályban és 3 napközis és 1 egész<br />
napos csoportban folyik jelenleg az oktató-nevelı munka. A három<br />
iskolaépület, a tornacsarnok állapota megfelelı. A sportpálya felújításra<br />
szorul. A parkosított iskolaudvaron játszóhelyek kialakítása folyamatos.<br />
Az étkeztetést (óvodások, iskolások, alkalmazottak, Idısek Klubja,<br />
vendégétkezık) jól szolgálja a saját fızıkonyha és a hozzá kapcsolódó<br />
étkezı. Az ismerethordozók egy része elavult, korszerőtlen, nem felel<br />
meg a Nemzeti Alaptanterv követelményeinek. Az iskolában a fejlesztı<br />
foglalkozásokhoz, játékos tevékenységekhez (fıleg a napköziben), a<br />
szabadidı kulturált eltöltéséhez több játékra lenne szükség, az<br />
oktatáshoz új szemléltetıeszközöket kell vásárolnunk.<br />
Az informatika, számítástechnika hatékony oktatásához több<br />
számítógép áll rendelkezésre és folyamatosan törekszünk<br />
13
korszerősítésükre. A szaktanteremben Internet elérhetıség is van. A<br />
nyelvi labor segíti az eredményesebb nyelvtanulást. Feladatunk, hogy<br />
diákjainkban igényt támasszunk a könyvtár használatára. Iskolai<br />
könyvtárunk a községi könyvtár szerepét is betölti, ide is tervezzük az<br />
Internet bevezetését. A könyvállományt is folyamatosan fejlesztenünk,<br />
korszerősítenünk kell. A feltételek javításához továbbra is ki akarjuk<br />
használni a különbözı pályázatokból adódó lehetıségeket.<br />
2. Pedagógiai alapelveink és értékeink<br />
A tanulókat – igényes, de teljesíthetı követelményeket támasztva – olyan<br />
színvonalú tudáshoz ismeretekhez és készségekhez kívánjuk juttatni,<br />
amelyek alkalmassá teszik ıket a középiskolai, egyetemi, fıiskolai vagy<br />
más felsıfokú továbbtanulásra.<br />
Mindezt családias légkörben, az éppen szükséges korlátok között, a<br />
diákok erıfeszítésére számítva, felesleges stressz nélkül kívánjuk elérni.<br />
A tantárgyi teljesítmény mellett a harmonikusan fejlıdı személyiség<br />
egyaránt fontos érték számunkra.<br />
Számolunk azzal a ténnyel, hogy az iskolák nincsenek egyedül a<br />
személyiséget formáló tényezık között, sıt, szerepük ebben nem is<br />
kizárólagos. A család, a közvetlen környezet, a kortárs csoportok, a<br />
tömegkommunikáció, az iskolán kívüli képzési formák (különórák,<br />
elıkészítık, nyelvtanfolyamok, mővészeti csoportok, internet stb.)<br />
kiegészítıi, esetenként konkurensei az iskolai munkának. Ezeket a<br />
hatásokat a lehetı legjobban fel kell használnunk (ha kell,<br />
ellensúlyoznunk) oktató-nevelı munkánkban.<br />
Pedagógiai szemléletünk és gyakorlatunk a gimnáziumban az 1993-as<br />
profilváltás óta, az általános iskolában az együttnevelés szemléletének<br />
erısödésével fokozatosan érlelıdött, mára markánsan körvonalazódik.<br />
A szülık, a diákok, a tantestület és a fenntartó társulás igényeit és<br />
elvárásait figyelembe véve a következı alapelveket tartjuk elsıdlegesnek,<br />
melyeknek át kell hatniuk az iskolai élet minden területét:<br />
Gyermekközpontú tevékenységrendszer:<br />
személyiségfejlesztés,<br />
közösségek erısítése,<br />
esélyegyenlıség elımozdítása,<br />
tehetséggondozás.<br />
Az oktatás és a nevelés összhangján alapuló pedagógiai folyamat<br />
irányítója a tanár, aki felelısséggel tartozik a rábízott gyermekekért a<br />
szülıknek, iskolájának, mind pedagógiai módszereit, mind pedig az<br />
átadott tudás tartalmát illetıen. A tanári tekintély alapja a bizalom, a<br />
tudás és a pedagógiai elkötelezettség.<br />
14
Együttmőködés a pedagógiai folyamatban résztvevı partnerek<br />
között:<br />
demokratizmus, jogok és kötelességek összhangja,<br />
kölcsönös megbecsülés és tolerancia,<br />
szolidaritás,<br />
az egyén tisztelete, lelkiismereti szabadság,<br />
egymás testi és lelki egészségének védelme,<br />
az iskola egészséges és tiszta környezetének fenntartása,<br />
folyamatos és érdemi kommunikáció,<br />
az iskola jó hírnevének védelme.<br />
Értékközvetítés:<br />
a Nemzeti Alaptanterv szerinti kulcskompetenciák fejlesztésén<br />
alapuló, alkalmazható tudás; korszerő, sokoldalú általános<br />
mőveltség,<br />
a nemzeti és a helyi hagyományok tisztelete,<br />
az európai és az egyetemes kultúra megbecsülése,<br />
a globális és helyi problémák iránti érzékenység,<br />
az egészséges és környezettudatos életvitel igénye.<br />
az innovációra való igény,<br />
a kooperációra épülı közösségi magatartás.<br />
Az alapelveknek megfelelıen iskolánk értékeinek tartjuk<br />
a sokoldalú tanulói támogatást<br />
a kompetencia alapú képzést,<br />
közösségi tehetséggondozást,<br />
az esélyegyenlıség elımozdítását,<br />
az infokommunikációs technikák kiemelkedı alkalmazását<br />
a partnerközpontú mőködést, családiasságot,<br />
a pedagógiai innovációk iránti fogékonyságot<br />
az irántunk megnyilvánuló keresettséget.<br />
Az értékekbıl következı minıségcélokat, a megvalósítással kapcsolatos<br />
tevékenységrendszert, a folyamatok szabályozását és az értékelés<br />
összetett eljárását az intézményi minıségirányítási programban<br />
fogalmaztuk meg.<br />
3. Nevelı-oktató tevékenységünk alapfeltételein épülı jövıképünk<br />
Célunk, hogy értékeink megırzésével az eddig kivívott rangunkat,<br />
pozíciónkat az általános- és középiskolák között megırizzük, és tovább<br />
erısítsük.<br />
15
3.1. Oktató-nevelı tevékenységünk az alábbi feltételeken<br />
alapul:<br />
• Befogadó, és az egyéni fejlıdést biztosító nevelés-oktatás eljárásait<br />
érvényesítı pedagógiai módszereket alkalmazunk.<br />
• Pedagógiai munkánkban hangsúlyos a kompetencia alapú<br />
nevelés-oktatás tartalmainak és módszereinek alkalmazása.<br />
• Munkakultúránkat nyitott nevelési-oktatási környezet jellemzi: a<br />
szülıkkel, a civil szervezetekkel, és a helyi társadalommal<br />
kiépített partnerkapcsolataink erısek. A vezetés és a tantestület<br />
egyaránt elkötelezett a közoktatási intézmények közötti hálózati<br />
tanulás folyamatának erısítésében.<br />
• Folyamatos önfejlesztésre törekszünk, önértékelési rendszert<br />
mőködtetünk, vállaljuk a külsı értékelésben való konstruktív<br />
részvételt.<br />
• Kidolgozott külsı-belsı szakmai kapcsolati formákkal<br />
rendelkezünk.<br />
• Szervezeti kultúránkra, pedagógiai gyakorlatunkra jellemzı a<br />
team-munka és a pedagógusok közötti aktív együttmőködés.<br />
• Az IKT eszközöket és módszereket a pedagógiai programban<br />
foglaltak szerint alkalmazzuk, használjuk az iskolai<br />
adminisztrációs és ügyviteli szoftvert.<br />
• A fenntartó támogatja pedagógiai törekvéseinket, jó gyakorlataink<br />
másokkal való megosztását.<br />
Mindezek minıségi fenntartása az iskola jövıje szempontjából stratégiai<br />
fontosságú, hosszú távú feladatok.<br />
Továbbra is elsısorban a szedresi, a szekszárdi, a szedres-környéki és a<br />
közvetlen városkörnyéki települések, iskolák diákjaira számítunk.<br />
Középfokon a nyelvi elıkészítı gimnáziumi osztály és a közoktatási<br />
típusú sportosztály folyamatos indításával számolunk.<br />
Valljuk, hogy jövıorientált szemlélető, innovatív iskolaként a folyamatos<br />
pedagógiai megújulás, informatikai lehetıségeink optimális<br />
kihasználása és a környezetünk változásaihoz folyamatosan<br />
alkalmazkodó képzési szerkezet jelentheti számunkra a sikeres jövı<br />
útját.<br />
3.2. A kulcskompetenciák fejlesztését célzó kompetencia alapú<br />
oktatás pedagógiai gyakorlatának folytatása<br />
A 21. század iskolája az infrastruktúra fejlesztése mellett új szemlélető<br />
pedagógiai megközelítést igényel. Ez értelmezésünk szerint a<br />
következıket jelenti:<br />
16
Napjainkban mind a hazai társadalom, mind az egyén számára<br />
rendkívül fontos a változó munkaerı-piaci igényekhez való<br />
alkalmazkodás. Az iskolai oktatás-nevelés szemléletében nem<br />
követhetı már az a korábbi évtizedeket idézı modell, amikor a<br />
tanulási folyamat lezárult az iskolai tanulmányok befejezésével, és a<br />
megszerzett végzettség életre szólóan kijelölte az egyén életpályáját. A<br />
jövıben az életpálya bármely szakaszában szükségessé válhat annak<br />
módosítása, új készségek és kompetenciák elsajátítása. Ezért az<br />
oktatásban a hangsúlynak az alapkészségek és kulcskompetenciák<br />
fejlesztésére kell áthelyezıdnie, hiszen ezek révén válhat bárki<br />
képessé az egész életen át tartó tanulásra. A kompetencia alapú<br />
oktatás a képességek, készségek fejlesztését, az alkalmazásképes<br />
tudást helyezi a középpontba. Az ezt megvalósító oktatási<br />
programcsomagok az ismeretszerzés és képességfejlesztés<br />
egyensúlyán alapuló oktatást, fejlesztést valósítanak meg.<br />
Intézményünkben a programcsomagok tartalmi és módszertani<br />
elemeit valamint a kétszintő érettségi vizsgakövetelményeket<br />
hatékonyan és eredményesen ötvözı pedagógiai tevékenységnek<br />
általános gyakorlattá kell válnia.<br />
A középiskolai és általános iskolai nevelésben és oktatásban kiemelt<br />
fontosságúnak tartjuk, hogy a tudás alapvetı tényezıit és összetevıit<br />
a tartalomba ágyazott képességfejlesztés elvének a szem elıtt<br />
tartásával szilárdítsuk és mélyítsük. Intézményünkben elsıdlegesen<br />
fontosnak tartjuk szövegértési és szövegalkotási képességek,<br />
anyanyelvi kommunikáció; a matematikai, logikai képességek;<br />
az idegen nyelvi kompetenciák, a természettudományosmőszaki<br />
kompetenciák, a digitális kompetenciák és az életpályaépítési<br />
kompetenciák (kezdeményezıképesség-vállalkozói<br />
kompetenciák; esztétikai és mővészeti kifejezıképesség)<br />
differenciált tudástartalomra épülı fejlesztését, kompetencia alapú<br />
oktatás keretében. A tudás alkalmazásának képessége, a problémák<br />
megoldásában mutatkozó kreativitás a vizsgakövetelményekben<br />
megfogalmazódó elvárás a kétszintő érettségin. Ezért a munkáját<br />
igényesen és eredményesen végzı iskolában ennek a szemléletnek<br />
kell áthatnia az iskolai hétköznapokat.<br />
Az iskolának a jövıben eredményesebben kell vállalnia a személyes,<br />
értékorientációs, interperszonális, interkulturális, szociális és<br />
állampolgári kompetenciák fejlesztését. Pedagógiai kutatások<br />
igazolják, hogy az értelmi képességek fejlesztésében a kooperatív és<br />
kompetitív (versenyszerő) módszerek egyaránt eredményesek<br />
lehetnek. A szociális kompetenciák kialakítását azonban a kooperatív<br />
módszerek jobban szolgálják.<br />
A jövıben az új tanulásszervezési eljárásokat, az interaktív és<br />
reflektív tanulás lehetıségeit kell szorgalmazni, és lehetıség szerint<br />
vissza kell szorítani a frontális osztálymunka kizárólagosságára épülı<br />
17
tanári gyakorlatot. A kompetitív tanulás módszerei elsısorban az<br />
egyéni tehetséggondozás során és a 11-12. évfolyamon kaphatnak<br />
szerepet, az együttmőködésen alapuló tanulásszervezési eljárások<br />
mellett alkalmazva.<br />
A módszertani megújulás mellett a hatékony, önálló tanulás, a<br />
tanulási motiváció növelésére törekszünk a hagyományosan iskolai<br />
helyszínen folyó tanulási tevékenységben és annak iskolán kívüli<br />
környezetre való kiterjesztésével, ehhez a modern kommunikáció<br />
valamennyi eszközét mozgósítva.<br />
3.3. Az infokommunikációs technológiák (IKT) alkalmazása és<br />
folyamatos növekedése<br />
Ahhoz, hogy a ma diákjai a holnap sikeres felnıttjei legyenek, fontos<br />
ıket megtanítani tanulni, megtanítani az eszközök megfelelı<br />
használatára, az információtechnológia szolgálatukba állítására. Az<br />
infokommunikáció meglévı eszközei rugalmas és integrált környezetet<br />
biztosítanak ahhoz, hogy fokozzák az iskolai teljesítményeket. A jövıben<br />
is tanár és diák személyes kapcsolatára fog épülni a nevelési-oktatási<br />
folyamat, de az informatika olyan lehetıségeket kínál, melyeket nem<br />
szabad figyelmen kívül hagynunk. Három nagy területre bontottuk az<br />
informatikai eszközökkel behálózott iskolai világot:<br />
Diák és tanár közös tanulási-tanítási tevékenysége<br />
A személyiség egyik legfontosabb összetevıje, hogy miként viszonyul<br />
környezetéhez. A környezetünkhöz információk útján kapcsolódunk.<br />
Ahhoz, hogy az információkhoz való hozzájutás, ill. azok kezelésének<br />
képessége fejlıdjék, meg kell tanulnunk a lehetı leghatékonyabban<br />
kommunikálni környezetünkkel. A modern kommunikáció egyik<br />
legfontosabb eszköze ma az informatika. Ha versenyképességünket meg<br />
akarjuk ırizni, akkor versenyképes tudás birtokába kell juttatnunk<br />
tanítványainkat. Fejlesztenünk kell tehát az informatikai tudást, a<br />
digitális kompetenciákat. Az oktatásban hangsúlyos szerepet kell<br />
kapniuk azoknak az elemeknek, amelyek ezt a tartalmat közvetítik.<br />
Az informatika szerepének növelése érdekében minden gimnáziumi<br />
osztályban a 2004-2005-ös tanévtıl emelt óraszámban tanítjuk az<br />
informatika tantárgyat. A gimnáziumban jelenleg közel 300 számítógép,<br />
köztük több, mint 30 tanári és közel 90 tanulói notebook szolgálja az<br />
informatikai oktatást. Ez lehetıvé teszi, hogy a tanulás szerves<br />
részeként kezeljük a számítógépet és az Internetet. Ez gyakorlatilag<br />
minden tantárgynál lehetıséget biztosít az egyéni tanulási utak<br />
bejárásához, az egyénhez szabott követelmények megvalósításához is.<br />
Törekszünk arra, hogy a számítógép legyen a pedagógus és a tanulók<br />
közötti kommunikáció egyik eszköze. Ezzel egyúttal irányítani tudjuk az<br />
informatikai tudás megszerzését, valamint a megszerzett tudás<br />
alkalmazását. Az iskolai honlapról kívülrıl is elérhetı e-learning<br />
18
endszert mőködtetünk. A közeljövıben ennek használatát általánossá,<br />
a mindennapi pedagógiai gyakorlat részévé tesszük.<br />
A gimnáziumban a hordozható laptopok és projektorok használata mára<br />
már szinte minden tantárgynál általánossá vált. A tanórákon e nagy<br />
gyakorisággal alkalmazunk digitális anyagokat szemléltetés,<br />
vázlatkészítés, gyakoroltatás céljából, jól kihasználjuk a Sulinet Digitális<br />
Tudásbázis (SDT) nyújtotta lehetıségeket. Mára már a tanórák legalább<br />
30 %-ában IKT eszközöket alkalmazunk. Célunk, hogy a digitális<br />
tananyagok interaktív használata az e-learning rendszer és a tanulói<br />
laptopok, valamint az interaktív táblák és szavazórendszer<br />
alkalmazásával is beépüljön a tanulási tevékenységbe. Az on-line<br />
digitális számonkérés módszerét már rendszeresen alkalmazzuk, ennek<br />
általánossá válása terén azonban még kell fejlıdnünk.<br />
A fejlesztési folyamatot akkor tekintjük eredményesnek, ha tanáraink<br />
legalább havi egy alkalommal IKT-val támogatott mérést-értékelést<br />
alkalmaznak.<br />
Az általános iskolában a tanítás-tanulás folyamatában kiemelt szerepet<br />
kap az IKT eszközök használata. A kompetencia alapú képzésbe bevont<br />
tanulócsoportokban az alkalmazás aránya (a bevont területeken) eléri a<br />
25 %-ot.<br />
Hatékony iskolai digitális kommunikáció és adminisztráció<br />
A számítógép és az egyéb korszerő informatikai eszközök lehetıvé<br />
teszik, hogy a digitális kommunikációs csatornákat is használjunk a<br />
partnereinkkel való kapcsolattartásban.<br />
A gimnáziumi e-learning rendszeren keresztül új kapcsolattartási<br />
formákat alakítunk ki. (Tananyagok, feladatok közvetítése; házi<br />
feladatok kitőzése, otthoni munkák, stb. beküldése) Fontos továbbá,<br />
hogy a pedagógusok és a tanulók rugalmasan tudják használni laptop<br />
számítógépeiket, ezért egyre több épületrészben tesszük elérhetıvé a<br />
WiFi hálózati csatlakozást és szélessávú internet-elérést a hordozható<br />
számítógéppel rendelkezık részére.<br />
Törekszünk arra, hogy minden fontos információ digitálisan jelenjen<br />
meg elıször. Ezért folyamatosan feltöltjük és gondozzuk a TANINFORM<br />
iskolai adminisztrációs rendszert, mely képes adatokat szolgáltatni az<br />
országos hatáskörő KIR rendszerbe, illetve adatokat fogadni belıle. A<br />
napi munkában azonban úgy tőnik, egyelıre nem nélkülözhetjük a<br />
hagyományos, papír alapú adminisztrációt sem. Felkészültünk a<br />
digitális napló bevezetésére, mely a kommunikáció újabb csatornáit<br />
nyitja meg közvetlen partnereink (szülık és tanulók) és a pedagógusok,<br />
iskola között.<br />
Az informatikai tudás „hasznosítása”:<br />
portfólió készítése<br />
egyéni tanulói IKT<br />
19
Intézményünk számos lehetıséget kínál az egyéni tanulási utak<br />
bejárására.<br />
Az informatikai tudás mélyítésére egyénileg választott órák keretében<br />
közép- és emelt szintő érettségire felkészítı csoportokban a felsıbb<br />
évfolyamokon is lehetıség van. A TÁMOP 3.1.4 pályázat keretében<br />
megismertük és adaptáltuk a Bibó István Gimnázium jó gyakorlatát,<br />
mely a diákok informatikai tudásának közvetlen hasznosulását IKT<br />
portfólió készítésének támogatásával segíti. Diákjaink az egyénileg<br />
választott informatika- órák rendszerében összeállítják saját<br />
portfóliójukat.<br />
Olyan produktumot hoznak létre, amely a munkába állásukat,<br />
továbbtanulásukat, versenyképes munkaerıvé válásukat szolgálja.<br />
A portfólió elkészítésének támogatásával célunk az oktatást és a<br />
felnıttlétet segítı eszközhasználat gyakorlattá váltása; a diákok egyéni<br />
boldogulásához szükséges digitális informatikai kompetencia fejlesztése;<br />
az e-világban való jártasság megszerzésével megalapozni az<br />
elhelyezkedést a munkaerıpiacon; az e-generáció attitődjének<br />
formálása.<br />
A portfólió elkészítésének folyamata hatékonyan fejleszt különféle<br />
kompetenciákat: elsısorban a digitálist (a munka ugyanis számítógépen<br />
folyik), a szociálist, esztétikait, másodsorban (a tartalmasított témákkal)<br />
az anyanyelvit, idegen nyelvit, társadalomtudományit. De az<br />
eszközrendszer eredményeként erısödik a személyközi és a vállalkozói<br />
kompetencia, a problémamegoldás is. A tanulók megtapasztalják az<br />
iskolai környezetben közvetített IKT-alapú kommunikáció gyakorlati<br />
hasznát, a versenyképes informatikai tudás bemutatásának,<br />
hasznosításának módját.<br />
3.4. A jövıre vonatkozó szolgáltatásaink<br />
Iskolánk a jövıjét egyedi, más intézmények számára is példaértékő,<br />
mőködésében koherens, befogadó, gyermekközpontú pedagógiai<br />
gyakorlattal, szervezeti innovációval rendelkezı, és ezt szolgáltatásaiban<br />
publikálni, valamint átadni képes intézményként képzeli el. A<br />
kompetencia alapú oktatási programot átfogóan, mintaadóan alkalmazó,<br />
az infokommunikációs technológiák alkalmazásában példaértékő,<br />
tehetséggondozó programmal dolgozó intézményként, minısített<br />
referenciahelyként mindezt továbbra is az alapító okiratban rögzített<br />
tevékenységi körökben valósítva meg: az alap- és középfokú oktatásban.<br />
20
4. Nevelı-oktató munkánk területei – Cél- és feladatrendszer,<br />
eszközök és eljárások<br />
Nevelı-oktató munkánk általános céljaként a kompetens, intelligens, a<br />
világra és önmagára pozitívan tekinteni tudó, sikeres állampolgárrá<br />
nevelést tőzzük ki. Ehhez konkretizáljuk céljainkat, és<br />
tevékenységünket úgy végezzük, hogy diákjaink tudása és képességei az<br />
iskolánkban töltött évek alatt folyamatosan fejlıdjenek,<br />
személyiségükben pedig kiteljesedjenek.<br />
4.1. Személyiség- és közösségfejlesztés (szociális és<br />
állampolgári kompetenciák fejlesztése)<br />
Célunk, hogy diákjaink a különbözı közösségek normáihoz<br />
igazodó, a közösségeikre büszke, azokhoz ragaszkodó, önálló<br />
véleményalkotásra képes, sikeres felnıttekké váljanak,<br />
A személyes, értékorientációs, interperszonális, interkulturális, szociális<br />
és állampolgári kompetenciák a harmonikus életvitel és a közösségi<br />
beilleszkedés feltételei, a közjó iránti elkötelezettség és tevékenység,<br />
felöleli a magatartás minden olyan formáját, amely révén az egyén<br />
hatékony és építı módon vehet részt a társadalmi és szakmai életben, az<br />
egyre sokszínőbb társadalomban, továbbá ha szükséges, konfliktusokat<br />
is meg tud oldani. Az állampolgári kompetencia képessé teszi az egyént<br />
arra, hogy a társadalmi folyamatokról, struktúrákról és a demokráciáról<br />
kialakult<br />
tudását felhasználva, aktívan vegyen részt a közügyekben.<br />
A sikeres kapcsolatok és társadalmi részvétel érdekében elengedhetetlen<br />
a normatudat, a viselkedési és az általánosan elfogadott magatartási<br />
szabályok megértése. Fontos az egyénnel, a csoporttal, a<br />
munkaszervezettel, a nemek közti egyenlıséggel, a megkülönböztetésmentességgel,<br />
a társadalommal és a kultúrával kapcsolatos alapvetı<br />
koncepciók ismerete. Kívánatos a tájékozódás az európai társadalmak<br />
multikulturális és társadalmi-gazdasági dimenzióiban, továbbá a<br />
nemzeti kulturális identitás és az európai identitás kapcsolatának a<br />
megértése.<br />
A cél elérését szolgáló feladataink a gimnáziumban:<br />
• együttmőködési stratégiák gyakorlása és a versenyszellem ébren<br />
tartása; a konfliktusok kezelésének megtanítása; önkorlátozásra és<br />
toleranciára nevelés; a szolidaritás elmélyítése; a sokféleség, másság<br />
elfogadtatása;<br />
21
• aktív közösségi tevékenység szorgalmazása; a diákok<br />
önszervezıdéseinek támogatása, önkormányzati munkájának<br />
segítése;<br />
• tudatosítani diákjainkban, hogy hazájuk, Európa és a világ polgárai<br />
is egyben; erısíteni kötıdésüket iskolájukhoz.<br />
A cél elérése minden tanítási órának és minden tanórán kívüli<br />
tevékenységnek feladata. Azt a képességet, hogy különféle területeken<br />
hatékonyan tudjunk kommunikálni, figyelembe vesszük és megértjük a<br />
különbözı nézıpontokat, tárgyalópartnereinkben bizalmat keltünk, és<br />
empatikusak vagyunk., leküzdjük az esetlegesen meglévı személyes<br />
elıítéleteinket és kompromisszumos problémamegoldásra törekszünk,<br />
együttmőködésen alapuló tanulásszervezési eljárások, kooperatív<br />
technikák alkalmazásával fejlesztjük. A tanórákon kiemelten fejlesztjük<br />
a vitakultúrát is.<br />
A közösségi magatartásra nevelés hatékony eszközei az összetett<br />
iskolában évente lebonyolított projektek. Az általános iskola tanévente<br />
egy, a gimnázium két, legalább három hetet felölelı projektet valósít<br />
meg, melyek közül az egyik a tanulói közösségi tevékenység, a „közügy”<br />
–ekben való aktív szerepvállalást mintaként közvetítı szervezési projekt.<br />
Tanévente egy-egy témahét segíti a közösségi mőködésre nevelést.<br />
A közösségi élet rendezvényeit a diákokkal közösen szervezzük meg<br />
(szöcsketábor, tanévnyitó, diáknap, diákközgyőlés, Béla-napok,<br />
szalagtőzı, ballagás, tanévzáró).<br />
Az osztálykirándulásokat a közösségi kohézió megteremtése fontos<br />
terepének tekintjük. Az iskola közösségéhez tartozást erısíti az énekkar,<br />
az iskolarádió, a diákújság, a diákszínpad, az iskolai sportkör, valamint<br />
az iskolai hagyományok rendszere. Az iskolai életben kialakuló<br />
konfliktusokat közösen oldjuk meg. Rendezvényeinkre külsı elıadókat,<br />
vendégeket hívunk, de saját értékeinket is megmutatjuk. Keressük a<br />
lehetıséget más közösségekkel való kapcsolatfelvételre, gyarapítjuk a<br />
külföldi kapcsolatainkat. Szorgalmazzuk a város középiskolái közötti<br />
együttmőködést.<br />
Munkánkat akkor tekintjük eredményesnek, ha:<br />
• egészséges szellemő, egymással versengı − de nem rivalizáló −<br />
osztályközösségek jönnek létre,<br />
• folyamatosan erısödik az I. Bélás öntudat,<br />
• a DÖK képes önállóan megszervezni programokat a diákok számára,<br />
a résztvevık kölcsönös megelégedésére.<br />
A cél elérését szolgáló feladataink az általános iskolában:<br />
• a tanulók személyiségének tiszteletben tartása, szeretetteljes emberi<br />
kapcsolat kiépítése velük;<br />
• bevonásuk saját iskolai életük megszervezésébe;<br />
• a velük szemben támasztott követelmények megismertetése;<br />
22
• az emberek közötti érintkezés, a kommunikáció elfogadott normáinak<br />
és helyes formáinak megismertetése és betartatása;<br />
• Felelısségtudatra, a másság elfogadására, a konfliktusok békés<br />
eszközökkel való megoldására, mások megértésére, egymás jogainak,<br />
emberi méltóságának tiszteletben tartására, nyitottságra nevelés.<br />
• az iskolai élet egyes területeihez (tanórákhoz, tanórán kívüli<br />
tevékenységekhez) kapcsolódó tanulói közösségek kialakítása,<br />
valamint ezek életének tudatos, tervszerő nevelıi fejlesztése;<br />
• a tanulói közösségek irányításánál a nevelıknek alkalmazkodniuk<br />
kell az életkorral változó közösségi magatartáshoz: a kisgyermek<br />
heteronóm – a felnıttek elvárásainak megfelelni akaró –<br />
személyiségének lassú átalakulásától az autonóm – önmagát<br />
értékelni és irányítani képes – személyiséggé válásig;<br />
• a tanulói közösségek fejlesztése során ki kell alakítani a<br />
közösségekben, hogy nevelıi segítséggel közösen tudjanak maguk elé<br />
célt kitőzni, a cél eléréséért összehangolt módon tevékenykedjenek,<br />
illetve az elvégzett munkát értékelni tudják;<br />
• a tanulói közösségeket irányító pedagógusok legfontosabb feladata, a<br />
közösségek tevékenységének tudatos tervezése és folyamatos<br />
megszervezése, hiszen a tanulói közösség által történı közvetett<br />
nevelés csak akkor érvényesülhet, ha a tanulók a közösség által<br />
szervezett tevékenységekbe bekapcsolódnak, azokban aktívan részt<br />
vesznek, és ott a közösségi együttéléshez szükséges magatartáshoz és<br />
viselkedési formákhoz tapasztalatokat győjthetnek;<br />
• a tanulói közösségre jellemzı, az összetartozást erısítı erkölcsi,<br />
viselkedési normák, formai keretek és tevékenységek rendszeressé<br />
válásának kialakítása, ápolása.<br />
• A felnıtté válást, a közösségbe való beilleszkedést jobban elısegítheti<br />
az SNI-s tanulóknak a többi tanulóval együtt történı integrált<br />
oktatása.<br />
Célunk harmonikus testi, lelki, szellemi képességek<br />
kibontakoztatása<br />
• pozitív énkép és helyes önismeret kialakítása,<br />
• az önállóság, a kezdeményezı- és döntési képesség fejlesztése,<br />
• a munka, az erıfeszítés megbecsülése,<br />
• a játék személyiségformáló erejének felismertetése és erısítése,<br />
• a rendszeres testmozgás, a szabadidı értelmes eltöltése igényének<br />
kialakítása.<br />
A cél elérését szolgáló feladataink a gimnáziumban:<br />
A cél elérése minden tanítási órának és minden tanórán kívüli<br />
tevékenységünknek feladata. Alkalmazzuk a korszerő<br />
személyiségfejlesztı tréningeket, az ön- és társismereti játékokat (tánc<br />
és dráma). Az életkori és egyéni sajátosságokat is figyelembe véve,<br />
23
folyamatosan növekvı terhelést tervezünk és valósítunk meg a<br />
tanórákon és a tanórán kívüli foglakozásokon. Segítjük tanulóinkat az<br />
egyéni tanulási utak megtalálásában. Céljaink összhangban állnak a<br />
kompetenciaalapú oktatás célkitőzéseivel, és eszerint tantárgytól<br />
függetlenül kívánjuk fejleszteni tanulóink tanulási, önismereti és<br />
életviteli képességeit. Követelményeink között a tanulást, a fizikai<br />
terhelést és a belsı emberi értékeket együttesen hangsúlyozzuk;<br />
ösztönözzük diákjainkat a munka, az erıfeszítések, a kiemelkedı<br />
teljesítmények megbecsülésére minden területen. Kialakítjuk bennük az<br />
állandó önmővelıdés, a tanórán kívüli ismeretszerzés igényét. Hirdetjük<br />
a „mindenki tehetséges valamiben”, a „Te is meg tudod csinálni” elvét. A<br />
tanórai, valamint a tanórán és iskolán kívüli tevékenységeket (sport,<br />
tánc, ének-zene, színjátszás, mővészeti alkotás stb.) egyaránt<br />
elismerjük, a kiemelkedı teljesítményeket jutalmazzuk. Szorgalmazzuk<br />
a csoportos színház- és hangverseny-látogatásokat, filmek közös<br />
megtekintését. Bekapcsolódunk Szekszárd és Szedres kulturális és<br />
sport életébe.<br />
Munkánkat a gimnáziumban akkor tekintjük eredményesnek, ha:<br />
• a pszichés problémával küszködı tanulóink száma nem nı, és<br />
hosszabb távon is alacsony marad,<br />
• az iskolai stressz mértéke elfogadható, és diákjaink a klímatesztek<br />
során továbbra is családias hangulatúnak tartják iskolájukat,<br />
• az egyéni és közösségi teljesítmények mérhetıen növekednek,<br />
• a tanórán kívüli tevékenységekben, programokban a tanulók aktívan,<br />
nagyobb létszámban vesznek részt.<br />
A cél elérését szolgáló feladataink az általános iskolában:<br />
• oktató-nevelı munkánk során az egyéni képességek, sajátos nevelési<br />
igények figyelembe vétele;<br />
• különös figyelem fordítása a tehetséges, illetve a beilleszkedési- vagy<br />
tanulási problémákkal küzdı és a szociálisan hátrányos helyzető<br />
tanulók segítésére;<br />
• igény ébresztése az egészséges életmód szabályainak megismerésére,<br />
betartására, tudásuk folyamatos bıvítésére;<br />
• az eredményes tanulási módszerek elsajátításának segítése;<br />
• a környezet természeti és ember alkotta értékeinek felismertetése;<br />
• személyes felelısségen alapuló környezetkímélı magatartásra<br />
nevelés;<br />
• követendı elıdeink és kortársaink munkájának megismertetése;<br />
• az alapvetı erkölcsi értékek megismertetése, tudatosítása és<br />
meggyızıdéssé alakítása;<br />
• az értelmi képességek, illetve az önálló ismeretszerzéshez szükséges<br />
képességek kialakítása, fejlesztése. A világ megismerésére való<br />
törekvés igényének kialakítása;<br />
24
• az emberi együttélés szabályainak megismertetése. A társas<br />
kapcsolatok fontosságának tudatosítása, az együttmőködési készség<br />
kialakítása. A kulturált magatartás és kommunikáció elsajátítása;<br />
• az élı és élettelen környezet jelenségeire, a tanulók közösségeire és<br />
önmagukra irányuló helyes, cselekvésre és aktivitásra késztetı<br />
érzelmek kialakítása;<br />
• az önismeret, a tanulók saját személyiségének kibontakoztatására<br />
vonatkozó igény felébresztése. A kitartás, a szorgalom, a<br />
céltudatosság, az elkötelezettség kialakítása;<br />
• a tanulók nemzeti nevelése. Feladat: A szülıhely és a haza múltjának<br />
és jelenének megismertetése. A nemzeti hagyományok, a nemzeti<br />
kultúra megismertetése, emlékeinek tisztelete, ápolása,<br />
megbecsülése. A hazaszeretet érzésének felébresztése;<br />
• az alapvetı állampolgári jogok és kötelességek megismertetése. Az<br />
érdeklıdés felkeltése a társadalmi jelenségek és problémák iránt.<br />
Igény kialakítása a közösségi tevékenységekre, az iskolai és a helyi<br />
közéletben való részvételre;<br />
• az emberek által végzett munka fontosságának tudatosítása. A<br />
tanulók önellátására és környezetünk rendben tartására irányuló<br />
tevékenységek gyakoroltatása;<br />
• a tanulók testi képességeinek fejlesztése, a testmozgás iránti igény<br />
felkeltése. Az egészséges életmód és az egészségvédelem<br />
fontosságának tudatosítása, az egészséges életmód iránti igény<br />
kialakítása.<br />
Nevelési céljaink megvalósulását az általános iskolában akkor tekintjük<br />
nevelı és oktató munkánkat sikeresnek, ha iskolánk végzıs diákjainak<br />
döntı többsége a nyolcadik évfolyam végén:<br />
• Minden tantárgyból megfelel az alapfokú nevelés-oktatás helyi<br />
tantervében meghatározott továbbhaladás feltételeinek.<br />
(Természetesen elsıdleges célunk az, hogy tanulóink a minimális<br />
követelmények teljesítésén túl az egyéni képességeik alapján<br />
elvárható legjobb szinten feleljenek meg az iskolánk helyi tantervében<br />
megfogalmazott követelményeknek.)<br />
• Rendelkezik olyan bıvíthetı biztos ismeretekkel, készségekkel,<br />
képességekkel és jártasságokkal, amelyek képessé teszik ıt arra,<br />
hogy a középiskolás követelményeknek a késıbbiekben megfeleljen.<br />
• Ismeri a kulturált viselkedéshez, az emberek közötti kapcsolatokhoz,<br />
valamint a közösségben éléshez szükséges viselkedés- és<br />
magatartásformákat.<br />
Célunk a tudatos életpálya-tervezés kialakítása<br />
(kezdeményezıképesség és vállalkozói kompetencia ) fejlesztése<br />
A kezdeményezıképesség és vállalkozói kompetencia segíti az egyént a<br />
mindennapi életben abban, hogy megismerje tágabb környezetét, és<br />
25
képes legyen a kínálkozó lehetıségek megragadására. A tudást, a<br />
kreativitást, az újításra való beállítódást és a kockázatvállalást jelenti,<br />
valamint azt, hogy célkitőzései érdekében az egyén terveket készít és<br />
hajt végre. Alapját képezi azoknak a speciális ismereteknek és<br />
képességeknek, amelyekre a gazdasági tevékenységek során van<br />
szükség.<br />
Az ehhez szükséges képességek fejlesztése iskolánk kiemelt feladata.<br />
A tervezés, szervezés, irányítás, vezetés, delegálás, az elemzés, a<br />
kommunikálás, a tapasztalatok értékelése, kockázatfelmérés és -<br />
vállalás, egyéni és csapatmunkában történı munkavégzés készségeinek<br />
fejlesztése a kompetencia alapú, tanulóközpontú pedagógiai eljárások<br />
eszközrendszerével hagyományos és újszerő oktatásszervezési eljárások<br />
bevezetésével iskolai környezetben is eredményesen oldható meg, ezért<br />
az általános iskolában és a gimnáziumban a kompetencia alapú oktatás<br />
eszközrendszerének alkalmazását preferáljuk.<br />
A cél elérését szolgáló feladataink a gimnáziumban:<br />
• a képességek, vágyak, vonzalmak, lehetıségek folyamatos<br />
összehangolása a tanulóknál a sikeres életpálya megvalósítása<br />
érdekében.<br />
• a pályamódosítások lehetıségének, illetve szükségszerőségének<br />
tudatosítása a 21. század társadalmában; a mobilitásra, az<br />
önmenedzselésre, a bizonytalanság kezelésének képességére nevelés,<br />
• szociális és társadalmi kompetenciák fejlesztése,<br />
• a munka világában, ezen belül a hazai, valamint az európai uniós<br />
munkaerıpiacon, valamint a továbbtanulási lehetıségekben való<br />
tájékozódás képességének kialakítása.<br />
A sikeres pályaorientáció − a szaktanárokkal történı folyamatos<br />
konzultációval − elsısorban osztályfınöki feladat, amelyet<br />
pályaválasztási felelısünk és iskolai szervezéső programok is segítenek.<br />
Pályaválasztási tájékoztatókat, fórumokat tartunk tanítványainknak és<br />
szüleiknek, elküldjük diákjainkat az egyetemi-fıiskolai nyílt napokra,<br />
fogadjuk a felsıoktatási intézmények képviselıit. Korábban végzett<br />
diákjainkat élménybeszámolóra hívjuk. Kapcsolatot tartunk a Megyei<br />
Munkaügyi Központtal. A társadalom-ismeret tantárgy/osztályfınöki<br />
órák keretében – meghívott elıadókkal – aktuális jogi, gazdasági (pl.<br />
vállalkozási) ismeretek megszerzését segítjük elı (a szakképzés révén a<br />
gazdasági szférához főzıdı kapcsolatainkat kihasználjuk).<br />
Minden jogosult tanulónkat bevonjuk az Útravaló Ösztöndíjprogramba.<br />
Az Arany János Kollégiumi Program felsıbb-éves, gimnáziumi<br />
tanulóinak, valamint a halmozottan hátrányos helyzető tanulók<br />
elırehaladását, érdeklıdésük kiforrását fokozottan figyelemmel kísérjük,<br />
a vállalkozói kompetenciákat, kezdeményezıképességet fejlesztı<br />
tréningekbe bevonódásukat szorgalmazzuk.<br />
Munkánkat akkor tekintjük eredményesnek, ha:<br />
26
• az egyéni képességek és a továbbtanulási szándékok egymással<br />
harmonizálnak,<br />
• az iskolai továbbtanulási mutatók a minıségcélokkal összhangban<br />
alakulnak,<br />
• tanulóink a felsıfokú intézményekben is megállják helyüket,<br />
• tanulóink rendszeresebb pályakövetését megvalósítjuk.<br />
Célunk az egészség- és környezettudatos magatartásra nevelés<br />
E célok megvalósításával kapcsolatos feladatokat külön<br />
programokban rögzítettük.<br />
4.2. Az általános iskolai pedagógiai munka céljai és feladatai:<br />
<br />
diákjaink kulcskompetenciáinak fejlesztése:<br />
anyanyelvi kommunikáció,<br />
idegen nyelvi kommunikáció,<br />
matematikai kompetencia,<br />
természettudományos kompetencia,<br />
digitális kompetencia,<br />
a hatékony, önálló tanulás,<br />
szociális és állampolgári kompetencia,<br />
kezdeményezıképesség és vállalkozói kompetencia,<br />
esztétikai-mővészeti tudatosság és kifejezıképesség.<br />
A kulcskompetenciák birtoklása alkalmassá teszi tanulóinkat<br />
a változásokhoz való gyors és hatékony alkalmazkodásra, a<br />
változások befolyásolására, saját sorsuk tudatos alakítására.<br />
A kulcskompetenciák hozzájárulnak az egész életen át tartó<br />
tanuláshoz, az aktív állampolgári léthez, a társadalmi<br />
beilleszkedéshez és munkához.<br />
<br />
A részképesség-zavarok csökkentése, a sajátos nevelési<br />
igényő tanulók folyamatos egyéni fejlesztése.<br />
A sajátos nevelési igényő tanulók minél kevesebb<br />
problémával, nehézséggel történı integrálása.<br />
Minden tanítványunk számára az esélyegyenlıség<br />
biztosítása a tanítási-tanulási folyamatban.<br />
<br />
Beilleszkedési, magatartási nehézségekkel küzdı tanulók<br />
támogatása.<br />
27
Az egészséges személyiségfejlıdés biztosítása, a<br />
szélsıségesen negatív személyiségjegyek kialakulásának<br />
megelızése.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Iskolaotthonos nevelési –oktatási forma kialakítása az<br />
általános iskola alsó tagozatán valamennyi tagintézményben<br />
annak érdekében, hogy a halmozottan hátrányos helyzető<br />
tanulók egész napos ellátása és felügyelete biztosítható<br />
legyen.<br />
Az angol nyelv, német nyelv kötelezı oktatása az általános<br />
iskola 4. évfolyamától kezdve.<br />
Valamennyi diákunk felkészítése a tanult idegen nyelven<br />
(nyelveken) való általános kommunikációra.<br />
Az IKT eszközök készség szintő használata a mindennapi<br />
tevékenységük során.<br />
A rendszeres testmozgás iránti igény kialakítása.<br />
Tanrendbe iktatott egészség- és életmódnevelés az<br />
általános valamennyi évfolyamán.<br />
A kultúra, a mővészet iránti igény felkeltése.<br />
Tanulóinkban váljon belsı igénnyé az iskolai, települési és<br />
nemzeti hagyományok ápolása és ırzése.<br />
4.3. Tehetség, képesség kibontakoztatását segítı<br />
tevékenységek az általános iskolában<br />
4.3.1. Kompetencia alapú nevelés az általános iskolában a<br />
képességek kibontakoztatására<br />
A kompetencia alapú oktatás alapelvei:<br />
Gyermekközpontúság<br />
Gyakorlatközpontúság és alkalmazható tudás<br />
Tudás – és képességfejlesztés helyes arányának megtalálása<br />
Képesség- és személyiségfejlesztés<br />
Új típusú tanári attitőd<br />
Tevékenységközpontú tanítási-tanulási gyakorlat<br />
Differenciált fejlesztés és esélyegyenlıség<br />
Fokozatosság és folyamatosság<br />
Valóságos tanulási környezet<br />
Multikulturális tartalmak<br />
Interkulturális nevelés<br />
Tevékenységi formák:<br />
28
Kooperatív tanulás<br />
Differenciált foglalkozás/tanulásszervezés<br />
Projekt módszer alkalmazása<br />
Problémaalapú oktatás<br />
RJL modell szerinti óraszervezés<br />
Egyéb tanulási technikák alkalmazása<br />
Drámapedagógia<br />
Tanulni tanulás<br />
Tanulói differenciálás heterogén csoportban<br />
Szövegértı olvasás fejlesztése, olvasási problémák kezelése<br />
Kooperatív módszertanra épülı együttmőködés csoportban<br />
Hatékony tanuló megismerési technikák<br />
Értékelés:<br />
Csoport értékelés beemelése<br />
Kooperatív munka értékelése<br />
Ellenırzés, értékelés módjai:<br />
Otthoni munka<br />
Kísérlet<br />
Iskolai rendezvények szervezése, azokon való részvétel<br />
Önértékelés<br />
Társak értékelése<br />
Kompetencia alapú oktatásban alkalmazott módszertani elemek:<br />
Játék<br />
Projekt módszer<br />
Problémaközpontú tanítás<br />
Cselekvésbıl kiinduló gondolkodás<br />
Felfedeztetıs tanulás<br />
Megértésen alapuló fejlesztés<br />
Alkalmazásképes tudás<br />
A kompetencia alapú iskolai oktatás során az alábbi feladatokat<br />
kell megvalósítanunk:<br />
• Az élmény és az öröm hozzákapcsolása a tanítási-tanulási<br />
folyamathoz – az aktív részvétel lehetıségének biztosítása,<br />
valamint az egyéni érdeklıdés és haladási ütem figyelembe vétele.<br />
• Az önálló tanulási képesség kialakítása – az információszerzés és<br />
rendszerezés teljes tanulási idıszakot végig kísérı gyakorlása,<br />
valamint a birtokolt ismeretelemek egyre magasabb szinten<br />
történı integrálása.<br />
• Az elvont iskolai tudáselemek következetes összekapcsolása a<br />
diákok napi tapasztalataival és az életkoruknak megfelelı<br />
gyakorlati feladatokkal.<br />
29
• A képességek differenciált fejlesztése, a tehetség<br />
kibontakoztatásának és a tanulásban lemaradtak segítése, a<br />
segítés feltételeinek megteremtése.<br />
• Az anyanyelvi kultúra fejlesztése az iskolai élet minden<br />
területén.<br />
• Az idegen nyelvi tudás gyakorlati alkalmazására minél több<br />
lehetıséget biztosítani.<br />
• Az informatika és a média eszközök használatának fejlesztése,<br />
és eredményeinek alkalmazása minél több tanórán és<br />
foglalkozáson.<br />
• A sportoláshoz, egészségmegırzéshez, környezetvédelemhez<br />
biztosítani a tárgyi feltételeket. Az egészség- és életmódnevelésre<br />
több tantárgy keretén belül is nagy hangsúlyt kell fordítani.<br />
• Az aktív állampolgári magatartáshoz szükséges képességek<br />
fejlesztése. Az alapvetı társadalmi és gazdasági kérdésekkel<br />
több tantárgy keretében is foglalkozni kell.<br />
4.3.2. A tehetség kibontakozását segítı tevékenységrendszer az<br />
általános iskolában<br />
Hisszük, hogy minden gyermek rendelkezik olyan képességgel, ami eltér<br />
az átlagtól, minden gyermek tehetséges valamiben, csak meg kell azt<br />
találni. Annak érdekében, hogy a tudásalapú társadalmat a jövıben is<br />
meg tudjuk valósítani, iskolánknak kiemelt feladata van a<br />
tehetséggondozás területén .<br />
Az iskola feladata minden gyermekben, diákban az értéket, a<br />
tehetséget felfedezni, kibontakoztatni. Fontos feladatunk továbbá az,<br />
hogy önálló ismeretszerzésre, az állandó önmővelés igényének<br />
kompetenciának fejlesztésére neveljük diákjainkat.<br />
Intézményünkben a tehetséggondozás alapvetıen két színtéren<br />
jelenik meg:<br />
tanórán végzett tevékenység<br />
tanórán kívüli (szabadidıben is végezhetı)<br />
tehetséggondozás<br />
A) A tehetséggondozással kapcsolatos tevékenységünk a tanórák<br />
keretében<br />
a közoktatási törvény 52. § (7) bekezdése alapján megállapított – a<br />
nem kötelezı tanórai foglalkozásokra fordítható – órakeret terhére<br />
(az intézmény éves költségvetésének ismeretében) törekszünk<br />
biztosítani a csoportbontásokat idegen nyelvbıl, matematika,<br />
magyar nyelv és irodalomból<br />
30
az egyéni képességekhez igazodó, differenciált tanórai<br />
foglalkozások , újtanulás szervezési eljárások, módszerek,<br />
kooperatív tanulás, projektmódszer alkalmazása<br />
a differenciált tanórai munka keretében felkészítjük a tehetséges<br />
diákokat és tanulmányi versenyekre<br />
a tanórákon lehetıséget biztosítunk a gyorsabban haladó,<br />
tehetséges diákoknak arra, hogy kiegészítı feladatokat oldjanak<br />
meg, kutatómunkát végezzenek, kisbeszámolót készítsenek, és<br />
azt bemutassák társaiknak<br />
<br />
IKT eszközt vonunk be a tanórai munkába, törekszünk a<br />
számítógéppel támogatott oktatás elterjesztésére, sıt<br />
szorgalmazzuk, hogy minél több diák használja ezeket az<br />
eszközöket az önálló tanulásában i<br />
B) A tehetséggondozással kapcsolatos tevékenységünk a tanórán<br />
kívül<br />
A tanórán kívüli-, a szabadidıben végzett tevékenységekkel olyan<br />
diákok képességfejlesztését is segíthetjük, akik a tanórán kevesebb<br />
sikerrel – esetleg gyakori kudarcélménnyel – veszik az akadályokat.<br />
Ezzel párhuzamosan a tanórán kívüli tevékenységek olyan kiemelkedı<br />
képességekre, esetleg kiemelkedı tehetségekre irányíthatják a<br />
figyelmünket, melyeket tanórai keretek között nem biztos, hogy<br />
felfedezünk. A tanórán kívüli tevékenységek során arra is lehetıségünk<br />
nyílik, hogy az így felismert tehetségekkel kiemelten foglalkozzunk.<br />
Ezek a tanórán kívüli tevékenységek kiváló teret nyújtanak arra, hogy<br />
tanulóink is felismerjék kiemelkedı képességüket, s érdeklıdési<br />
körüknek megfelelıen, a saját tempójukban és igényüknek megfelelıen<br />
a legtöbbet hozhatják ki magukból.<br />
a tehetséggondozás tanórán kívüli színterei:<br />
az iskolai könyvtár, valamint az iskola más létesítményeinek<br />
(tornacsarnok) egyéni vagy csoportos használata<br />
iskolai sportkörök, tömegsport<br />
szakkörök<br />
az intézményen belül szervezıdı természetjáró kirándulások<br />
versenyek, vetélkedık<br />
szabadidıs foglalkozások (színház, hangversenyek, túrák)<br />
továbbtanulás segítése, tanácsadással, elıkészítı foglalkozásokkal<br />
visszaküldı, levelezıs szaktantárgyi versenyek megszervezése,<br />
lebonyolítása<br />
kulturális programok, versenyek megszervezése, lebonyolítása<br />
31
mővészeti pályázatokra való felkészítés, részvétel<br />
a tagintézményekben mőködı alapítványok felkarolják és<br />
támogatják a tehetséges gyermekeket és tanulókat is – a kiemelkedı<br />
versenyeredményekkel rendelkezı tanulókat jutalmazzák<br />
C) Pályaválasztási tevékenységünk<br />
Ahhoz, hogy a diák jól válasszon pályát, ismernie kell önmagát, a<br />
képességeit. A helyes önismeret kialakításában az iskolának fontos<br />
szerepe van, de legalább ilyen fontos az is, hogy segítse a tanulóit a<br />
pályaválasztásban.<br />
Mindezek érdekében kiemelt figyelmet fordítunk tanulóink<br />
pályaorientációjára, a sikeres pályaválasztás elısegítésére. Arra<br />
törekszünk, hogy iskoláinkban végzettek többsége megállja helyét a<br />
választott iskolákban. Célunk, hogy a szülıvel, közösen megtaláljuk azt<br />
az utat, amely megfelel egyéni képességeinek, érdeklıdésének és<br />
tudásának.<br />
A sikeres pályaválasztás érdekében több iskolai „fórumon”, az iskola<br />
pedagógusainak bevonásával rendezünk és kezdeményezünk<br />
beszélgetést a diákokkal és szüleikkel a továbbtanulás általános és az<br />
egyénre szabott kérdéseirıl (osztályfınöki óra, szülıi értekezlet,<br />
diákönkormányzat). Az iskola hirdetı fórumain tájékoztatjuk a<br />
diákokat a továbbtanulás kérdéseirıl (faliújság, honlap,).<br />
Az intézmények színteret nyújt arra, hogy más intézmények (fogadó<br />
iskolák) bemutatkozhassanak diákjaink és szüleik elıtt, és<br />
ismertethessék továbbtanulási kínálataikat. Ezen túl szervezett, vagy<br />
önszervezıdı csoportok formájában lehetıséget biztosítunk a<br />
pályaválasztás elıtt álló tanulóinknak arra, hogy más intézmény nyílt<br />
napjait, szakmai kiállításait felkeresve információkat győjtsenek a<br />
választásukhoz.<br />
4.4. A tehetség, képesség kibontakoztatása a gimnáziumban<br />
Törvényi – és nem csak a tanári elhivatottságból adódó – kötelezettség az<br />
iskolának és a pedagógusnak az a feladata, hogy segítse a tanulók<br />
képességének, tehetségének kibontakozását. Fontosnak tartjuk, hogy<br />
tanulóink rendelkezzenek korszerő mőveltséggel, legyenek képesek az<br />
egyre bıvülı ismeretek önálló és kreatív feldolgozására. Ezáltal<br />
gazdagodjon, fejlıdjön egész személyiségük.<br />
Hitvallásunk szerint a tehetséggondozás nem egyenértékő a tanulmányi<br />
versenyekre való „kondicionálással”, hanem olyan komplex tevékenység,<br />
amely a tanulók képességeihez igazodva számukra optimális fejlıdési<br />
lehetıséget teremt. Tehetséggondozásunk ezért fejlesztésközpontú: nem<br />
32
túl szigorú kiválasztás után a program megvalósulása során mutatott<br />
fejlıdés válik a tehetség mutatójává. Iskolánkban ennek érdekében<br />
tehetséggondozó programot mőködtetünk, amelynek intenzitása<br />
pályázati támogatásoktól is függ.<br />
A tehetséggondozás mint sajátos pedagógiai tevékenység<br />
A tehetség sok területen és gyakran egyáltalán nem a tantárgyi<br />
tanulmányi eredményekben, vagy versenyeredményekben nyilvánul<br />
meg. Iskolánknak nyitottnak kell lennie abban, hogy a bármilyen<br />
területen felbukkanó tehetséget felkarolja és támogassa.<br />
A tehetséges diák általában sajátos személyiségjegyekkel is rendelkezik,<br />
amiket csak egy nyitott és toleráns légkörő iskola – valljuk, hogy a<br />
miénk ilyen – képes ösztönzıleg támogatni. Az egyéniséget elfogadó<br />
iskolai légkör tehát a tehetséggondozás szempontjából is meghatározó.<br />
A tehetség felismerése, fejlesztése nem egyszerő feladat, amit már a felsı<br />
tagozaton el kell kezdeni, sıt esetekben még korábban, az általános<br />
iskola alsó tagozatán tartott szakkörökön is. Ugyanakkor gyakori<br />
probléma, hogy egy sok területen tehetséges tanulót túlterhelnek.<br />
Minden pedagógusnak tiszteletben kell tartania a diák választási jogát<br />
ezen a területen is, a tehetséggondozásba való bekapcsolódásra diák<br />
nem kötelezhetı.<br />
Valljuk, hogy a tehetséggondozás sajátos pedagógiai tevékenység, amely<br />
ebben felkészült és ehhez elhívatott pedagógusokat is kíván. Az iskola a<br />
pedagógusokat erre a szerepvállalásra ösztönzi, senkit nem zár ki eleve<br />
ebbıl a tevékenységbıl.<br />
A tanórák szerepe<br />
Valljuk, hogy a tehetséggondozás legelsı színtere maga a tanóra.<br />
Színvonalas és differenciált tanóra nélkül nincs igazi tehetséggondozás.<br />
A differenciálás célja az egyéni tanulási utak támogatása. Ugyanakkor a<br />
tehetséggondozás sajátságaiból következik, hogy külön munkaformákat<br />
is igényel. Ehhez elengedhetetlen az érzelmileg biztonságos légkör, a<br />
szabadság és elfogadottság érzése.<br />
A tehetséggondozás tanórán kívüli formái:<br />
• Egyéni, kiscsoportos tehetséggondozás, verseny-elıkészítés<br />
• Iskolai és országos pontversenyek, tehetséggondozó mozgalmak<br />
• képességfejlesztı tréningek, felhasználva mindehhez a modern<br />
kommunikáció széles skálájú eszköztárát (pl. média)<br />
• felvételi elıkészítık<br />
• nyelvi elıkészítık<br />
• pályázatok, pályamunkák írása<br />
• mővészeti szakkörök, énekkar<br />
• mővészeti bemutatóink, kiállításaink<br />
• ECDL vizsgára felkészítı foglalkozások<br />
33
Tehetséggondozás a középiskolába készülı általános iskolások<br />
számára:<br />
A tehetséggondozásban kiemelten fontosnak tartjuk az átlagon felüli<br />
intellektuális képességekkel rendelkezı, gimnáziumba készülı diákok<br />
megnyerését iskolánk számára, mégpedig olyan foglalkozások<br />
keretében, melyeken elindíthatjuk a tehetséggondozás számunkra<br />
optimális folyamatát, motiválhatjuk a késıbbi többletteljesítményre<br />
és pótolhatjuk azokat a hiányokat bizonyos gondolkodási képességek<br />
fejlesztésének területén, melyek megtérülése esetleg csak néhány év<br />
múlva várható. Ezért a hozzánk készülı általános iskolások részére<br />
hagyományosan matematikából és magyarból tartott szakköreink<br />
sikerességére építve eredményesen vettünk részt az Oktatási<br />
Minisztériumnak a Tehetséggondozó középiskola cím elnyerésére kiírt<br />
pályázatán. A részletes programot a Komplex Tehetséggondozó<br />
Program tartalmazza.<br />
A tanulmányi versenyek:<br />
A tehetséggondozás területei közül kiemelkedı a versenyekre való<br />
felkészítés. A tradicionális iskolai értékrendben is elıkelı helyet foglal<br />
el ez a terület. A sikerélmény, az átlagosnál nagyobb teljesítmény<br />
elérésének vágya a személyiség formálásának is eszköze. A program<br />
lehetıséget teremt arra, hogy többféle területen, többféle tantárgy<br />
különbözı szintő és szervezéső versenyén többen is sikeresen<br />
szerepelhessenek.<br />
A tanulmányi versenyek közvetlen célja:<br />
• a tehetség gondozása, a képességek fejlesztése<br />
• a tanulók sikerélményhez juttatása<br />
• a tanulók teljesítıképességének mérése, illetve a részvétel által<br />
ezen teljesítıképesség növelése,<br />
• példamutatás, célkijelölés<br />
• a tanulók és iskolák közötti egyezıségek és különbözıségek<br />
feltárása.<br />
Szorgalmazzuk, hogy tanulóink minél többen vegyenek részt<br />
számukra megfelelı szintő tanulmányi versenyeken, pályázatokon.<br />
Kiemelten kezeljük azokat a versenyeket, amelyeket az OM hirdet<br />
meg, vagy az OM anyagilag, szakmailag támogat.<br />
Iskolánk hagyományosan két megyei tanulmányi versenyt is rendez,<br />
amit a továbbiak is meg kívánunk rendezni. (Megyei angol-,<br />
környezetvédelmi verseny.) Az éves munkatervünk versenynaptárt<br />
tartalmaz.<br />
Az informatika szerepnövelése részeként évente megrendezzük Az<br />
Általános- és Középiskolások Neumann János Nemzetközi<br />
Tehetségkutató Programtermék Versenyét.<br />
34
4.4.1. Egyéni tanulói laptopokkal támogatott kompetencia alapú<br />
képzés jó gyakorlatának folytatása<br />
Intézményünk vállalta a tanulói laptop-program alkalmazását a<br />
kompetencia alapú képzésben. Erre jó alapot ad számunkra, hogy<br />
gyakorlatunk van a tanulói laptopok tanórai használatában<br />
A kompetencia alapú oktatás eszközrendszerét a gimnázium egyik<br />
kilencedik és tizedik osztályában olyan tanulási környezetben<br />
alkalmazzuk, ahol a tanulók rendelkeznek saját laptoppal.<br />
A tanulói laptopokkal támogatott kompetencia alapú képzésben digitális<br />
tananyag használatával a tanórai folyamatok megváltoznak. A<br />
hagyományos módszerekkel közvetített ismeretek helyett a kooperatív<br />
módszerek alkalmazása válik hangsúlyossá. A digitális kompetencia, az<br />
információszerzés- és kezelés képessége folyamatosan fejlıdik, eszközjellegő<br />
kompetenciává érik. Az elızetes ismeretek mozgósításához, az új<br />
ismeretek elsajátításához, a visszacsatolás- ellenırzés-értékelés<br />
alkalmazásához szükséges eszközrendszer kibıvül. A tanulási folyamat<br />
átalakul, a tanulók számára a szokásos ismeretszerzési keretek<br />
kinyílnak, a releváns információk szőrési képessége is fejlıdik.<br />
Jelentısen támaszkodhatunk az önálló tanulásra, a tanulók a tárgyalt<br />
tananyaghoz tartozó, interneten elérhetı információkhoz közvetlenül<br />
hozzájutnak, kérésre elızetesen kereshetnek tananyaghoz illeszkedı<br />
ismeretanyagot, ill. információt. Ennek megosztása is leegyszerősödik,<br />
ha mindenki rendelkezik megfelelı eszközzel és internet-hozzáféréssel.A<br />
tanulói laptopok lehetıvé teszik a papír alapú tankönyvek<br />
helyettesítését a digitális tananyagokkal. Az egyéni laptopokat a digitális<br />
tananyagok által irányított rendszerben a tanulók a tanórai<br />
környezetben és az önálló tanulás során is használják. Másrészt<br />
intézményünkben a MOODLE e-learning rendszer alkalmazásával<br />
közvetíthetıek azok a tartalmak, melyek segítik a tananyag megértését<br />
(tanórai feldolgozások elérhetıségének biztosítása); lehetıvé teszik a<br />
tanulók tudásának mérését az ismeretelsajátítás különbözı fázisaiban<br />
(tesztek alkalmazása az elızetes ismeretek feltárására és az ismeretek<br />
elsajátítása szintjének mérésére, ill. számonkérésre); segíti az önálló<br />
tanulás irányítását és az egyéni tanulási utak bejárását; az otthoni<br />
felkészüléshez szükséges tartalmak közvetítését. A korszerő<br />
tanulásszervezési eljárások alkalmazásában kiemelkedı szerepet<br />
kapnak a tanulói laptopok: a projektek, a témahetek, a moduláris<br />
oktatáshoz szükséges tartalmak közvetítésében, a tanulói önálló<br />
munkák elkészítésében nélkülözhetetlen, praktikus eszközként<br />
alkalmazhatóak.<br />
A tanulói laptopokkal segített kompetencia alapú oktatás alapja<br />
intézményünkben a Sulinova által kifejlesztett oktatási<br />
programcsomagok elektronikus változatának alkalmazása. A papíralapú<br />
munkatankönyvek, munkafüzetek nem mindegyike elérhetı a<br />
35
középiskolák számára, ill. a programcsomagok által közvetített tartalom<br />
fenntartható elérése nem minden tanuló számára biztosított.Teljes<br />
tanórai lefedettséggel az elektronikus tanagyagot matematikából tudjuk<br />
alkalmazni - a laptopok segítségével- az emelt szintő és az emelt<br />
óraszámú matematika csoportjainkban, jelenleg a kilencedik és a tizedik<br />
évfolyamon. Magyar nyelv és irodalom integrált tantárgyunk keretében<br />
az emelt szintő képzésben alkalmazzuk. Az I. Béla Gimnáziumban<br />
minden tanuló emelt óraszámban tanulja az informatikát. A tanulók az<br />
informatika órákon sajátítják el a fájlkezelés alapvetı mőveleteit, az<br />
infokommunikációhoz szükséges ismereteket. A többi tantárgyban erre<br />
építünk: az informatika órákon elsajátított IKT eszköz-tudást<br />
mozgósítjuk más tárgyak keretében. Így a digitális kompetencia fejlıdése<br />
szorosan kötıdik a többi kulcskompetencia fejlıdéséhez. A tanórákon<br />
megfigyelhetı a tanulók egymástól tanulása, a horizontális tanulás<br />
gyakorlata. Matematikából az órák folyamatában a tananyag elérésén<br />
túl ábrák átvételéhez, kiegészítı rajzok készítéséhez használjuk, feleletválasztós<br />
teszteket alkalmazunk ill. WEB2 alkalmazásokkal, SDTtananyagokkal<br />
formáljuk a gondolkodás képességeit. A gyakorláshoz és<br />
az új ismeretek feldolgozásához is elızetes feladatokat tudunk adni,<br />
melyre a tanulók valóság közeli vagy valóságos példákat, modelleket<br />
keresnek. Olyan problémák felvetésére van lehetıség, melyre az internet<br />
segítségével találnak megoldásokat. Magyar nyelv és irodalom tárgyunk<br />
keretében vannak tanulók, akik a számítógépen készítik el az órai<br />
jegyzeteket, kiegészítve a pedagógus által rendelkezésre bocsátott<br />
tananyagot. A MOODLE-rendszerrel elérhetıvé tesszük a tanórai<br />
feldolgozást segítı tartalmakat, a tanári prezentációkat, a korábbi évek<br />
tematikusan rendezett érettségi feladatait, közzétesszük az órai<br />
"alkotásokat", házi feladatokat tőzünk ki és követjük ennek elérését.<br />
Mővészetek tantárgycsoportunk keretében a tanulók a pedagógustól<br />
közösségi portálon kapják a feladatokat és a megfelelı eszközök<br />
alkalmazásával reagálnak arra. A projektmunkák elkészítéséhez<br />
rendelkezésükre áll a szükséges informatikai eszköztár. A tanulói<br />
laptopok jelentısen megkönnyítik számunkra a tanulókkal való<br />
kommunikációt, mivel a ma diákjai sokkal szívesebben fordulnak az<br />
elektronikus tartalmak irányába, mint a papír alapon közvetített<br />
információkhoz. Tanár és diák lehetıségei ezzel kölcsönösen kitágulnak.<br />
Mivel a tanulók számára "személyi használatba" adtuk a laptopokat, az<br />
otthoni tanulás lehetıségei is megváltoztak, sok esetben nemcsak a<br />
diák, hanem az egész család számára. Ezzel a család tanuláshoz való<br />
viszonyulása is pozitívan változik, a kompetenciák fejlıdése követhetıvé<br />
válik, az iskolai folyamatok aktív részese a szülı.<br />
A tanuló laptopokkal támogatott kompetencia alapú oktatás a szociális<br />
háttértıl függetlenül biztosít egyenlı hozzáférést a minıségi oktatásneveléshez.<br />
A hozzánk érkezı gyerekek családjában már általában van<br />
számítógép, de az internet-hozzáférés esetleges, nem egyenlı mértékő. A<br />
36
tanulói laptopok segítik az információkhoz való hozzáférés egyenlı<br />
esélyének elımozdítását. Jelenleg 87 tanulónk számára tudjuk<br />
biztosítani a laptoppal támogatott tanulás lehetıségét, a kompetencia<br />
alapú programcsomagokat alkalmazó csoportjainkban minden 9-10.<br />
évfolyamos diákunk számára. A papír alapú tankönyvek megvásárlása a<br />
bevont tantárgyak vonatkozásában feleslegessé vált, megkönnyítve ezzel<br />
a szülık iskoláztatási terheit. A könyvtári tankönyv-készletünk elosztása<br />
is megváltozott: a tankönyvekhez ingyenesen hozzájutó tanulóink száma<br />
kibıvült, mivel a laptopok "kiváltották" a nyomtatott taneszközöket. A<br />
rendelkezésre bocsátott eszközök nem csak tanulóinkat segítik<br />
közvetlenül, hanem testvéreiket, szüleiket is azoknak a feladatoknak a<br />
megoldásában, amelyhez számítógépre van szükség.<br />
A számítógépek alkalmazása a mindennapi pedagógiai gyakorlatban az<br />
információszerzés-és kezelés képességét nagymértékben fejleszti,<br />
egyenlı esélyeket biztosítva a digitális kompetenciák optimális<br />
fejlıdéséhez. Erre tanulóink versenyképessége, felsıoktatási<br />
környezetben, ill. munkaerı-piacon való sikeressége biztosításához ma<br />
nagy szükség van.<br />
A laptopokra épített kompetencia alapú oktatás egyenletesen fejleszti a<br />
tanulók jövıbeli sikerességét megalapozó kulcskompetenciáit. A<br />
személyiség fejlıdésére pozitívan hat, mivel az információkezelés<br />
képességének hatékony és eredményes fejlıdésével a környezet ingereire<br />
a tanulók gyorsabban, céltudatosabban reagálnak. Tanulási<br />
képességeik az önálló ismeretszerzés lehetıségének támogatásával, az<br />
egyéni tanulási utak bejárásával rendszerszinten fejleszthetıek.<br />
Gimnáziumunk a bevezetett tanulói laptop-használattal ötvözni kívánja<br />
az iskolai környezetben és az otthoni környezetben folyó tanulást. A<br />
tanulók rendelkezésére bocsátott (személyi használatba adott) laptopok<br />
ennek kiváló eszközei. Egyenlı hozzáférést biztosít egyéni, iskolai és<br />
otthoni környezetben azokhoz a digitális tartalmakhoz, melyek a<br />
kulcskompetenciák fejlıdését eredményezik. A tanulói laptopokkal<br />
támogatott kompetencia alapú képzésben is szükség van az újszerő<br />
megoldásokra, hiszen egyéni eszközhasználat mellett alkalmazzuk a<br />
kooperatív technikákat a tananyag feldolgozásában.<br />
4.4.2. Az I. Béla Gimnázium a közösségi tehetséggondozás komplex<br />
programjával mőködı gimnázium.<br />
TEHETSÉGGONDOZÓ PRORAM (KIVONAT):<br />
A tehetségfejlesztés, a tehetségsegítés programjainak kialakítása a tehetségígéret, a<br />
tehetség felismerését, azonosítását, tehetségpedagógiai módszerek alkalmazását,<br />
gyakorlati megvalósítását segíti elı. Az iskolának, a pedagógusnak kiemelt szerepe és<br />
felelıssége van a tehetségek felkutatásában és kibontakoztatásában. Minden<br />
gyermekben vannak olyan képességek, melyeket az iskola a lehetı legjobban tud<br />
37
fejleszteni. A kiemelkedıen tehetséges diákok egy adott területen sokkal többet<br />
képesek teljesíteni az életkoruknak megfelelı átlagnál, viszonylag kevés segítséggel<br />
gyorsan tudnak elırehaladni, fejlıdni az adott területen. Ahhoz, hogy a<br />
tehetségígéretbıl tehetség fejlıdjön, kell, hogy a szülı, a pedagógus felismerje és<br />
megadja az intenzív fejlıdéshez szükséges többletsegítséget. A tehetséges gyerekek<br />
fejlıdése számára az olyan iskolai környezet a legkedvezıbb, ahová normális<br />
körülmények között járnak. Ugyanakkor a képességek intenzív fejlesztésének<br />
megvannak a maga személyi és tárgyi feltételei, s ha ezek valahol hiányoznak, ott nem<br />
bontakoznak ki a tehetséges gyerek képességei. Ezért is nagy szükség van arra, hogy a<br />
tehetségesnek tőnı gyerekekkel a pedagógusok külön is foglalkozzanak, megfelelı<br />
feltételeket teremtsenek számukra, hogy elısegítsék képességeik és személyiségjegyeik<br />
minél magasabb szintre fejlıdését. A tehetséges gyerekek fejlesztése összetett feladat,<br />
ezért csak komplex fejlesztıprogram tud megfelelni a követelményeknek.<br />
Speciális képességek – pl. zenei, matematikai, mozgásbeli tehetség - már óvodáskorban<br />
megjelenhetnek, egészében véve azonban az óvodáskor „alapozó” korszaknak<br />
tekinthetı: elsısorban a megfelelı érzelmi fejlıdést kell biztosítani a gyerekek számára<br />
azzal, hogy „törıdünk” velük, s engedjük ıket játszani.<br />
A kisiskolás korban is alapozó munka szükséges, csak más értelemben, mint az<br />
óvodáskorban: elsısorban a tehetség általános képességeihez tartozó elemeit kell<br />
hatékonyan fejleszteni, mivel a kiemelkedı teljesítmény alapja többnyire a magas<br />
szintő általános intellektuális képességrendszer, nem pedig a speciális képesség. Ha<br />
felbukkan a tehetség – pl. matematika, nyelv –, egyéni programmal lehet a fejlesztést<br />
megoldani.<br />
A felsı tagozat (illetve az ennek megfelelı gimnáziumi osztályok) már színtere lehet a<br />
hatékony speciális tehetségfejlesztésnek. Ez az a kor, amelyben a kutatások és<br />
tapasztalat szerint (12-13 éves kor körül) már többnyire megjelenik a speciális<br />
tehetség.<br />
Kettıs itt az iskola funkciója: egyrészt a tehetséges gyerekek felderítéséhez kell<br />
folyamatosan mőködı, változatos - nemcsak az intellektuális szférában- programokat<br />
biztosítani, másrészt – ha megtaláltuk a tehetséget – speciális szervezeti formákban<br />
kell azt továbbfejleszteni.<br />
A középiskolás kor ad igazán teret a hatékony speciális tehetségfejlesztéshez. Sokféle<br />
szervezeti forma alakult ki ehhez az iskolai gyakorlatban: fakultáció, tagozatok, emelt<br />
szintő képzés, egyéni mentor-program, tanulmányi mozgalmak, versenyek stb. Mind<br />
tanórai keretekben, mind pedig tanórán kívüli tevékenység – iskolai és központi<br />
szakkörök, mővészeti csoportok, versenyfelkészítık, tehetséggondozó program -<br />
keretében hatékonyan mőködhetnek.<br />
A közoktatásról szóló törvény kimondja, hogy a tanulók joga a tehetségüknek és<br />
adottságuknak megfelelı oktatás.<br />
Gimnáziumunk tervei és gyakorlata<br />
Iskolánk tehetséggondozása több pilléren nyugszik, melyek egyenkénti jó mőködése, és<br />
a közöttük lévı folyamatos hatékony kapcsolat képezi alapját a jövıbeli kimagasló<br />
eredményeinknek.<br />
Elsıdleges fontosságú a tehetséggondozó tagozataink tervezett, célirányos, hatékony<br />
megszervezése a 9-10. évfolyamosok számára, valamint az emelt szintő képzésünk<br />
indítása a 11-12-13. évfolyamos tanulóink számára a sikeres emelt szintő érettségikre<br />
való felkészülést segítendı.<br />
A másik terület, amely ha jól mőködik, akkor tartósan kivívhatja vele az intézmény, a<br />
partnerek elégedettségét, a versenyeztetés, az elért szép eredmények.<br />
A harmadik terület a kellemesen hasznos diákélet színtere, ami vonzza az általános<br />
iskolások érdeklıdését, a szakkörök, klubok, mőhelyek hálózata.<br />
Gimnáziumunknk elkötelezte magát az alkalmazható és versenyképes tudás<br />
közvetítésében. A HEFOP 3.1.2 program keretében öt területen kezdtük el a<br />
kompetencia alapú oktatást. A program hatására intézményünkben felgyorsult az a<br />
38
folyamat, amely alkalmazásorientált szemléletet eredményez, és valóban a tanulás<br />
aktív részeseivé teszi a diákokat. Óráinkon egyre inkább „holnap” van.<br />
Tehetséggondozó Középiskolaként olyan feltételeknek felelünk meg, mellyel kb. 100<br />
középiskola rendelkezik az országban. Gimnáziumunk keresettségével,<br />
eredményességével, a képzés struktúrájával, integrációs, együttnevelı gyakorlatával, a<br />
hhh-s tanulók kibontakoztatására tervezett tevékenységgel sikeresen valósítja meg<br />
tehetséggondozó programját vonzáskörzetében.<br />
Együttmőködünk kilenc általános iskolával. Közös elıadásaink vannak a Német<br />
Színházzal, kihelyezett rendezvényeink vannak a megyei könyvtárban. Az Utánpótlás<br />
Kézilabda Egyesületre, a Kosárlabda Sport Clubra, az Utánpótlás Futball Egyesületre<br />
épülı sportosztályunk indul. A tehetségazonosító fejlesztésekbe bevonjuk a pedagógiai<br />
szakszolgálat szakembereit, és szakmai szolgáltató szervezetet. A TÁMOP 3.2.2.<br />
hálózat fejlesztésben referencia–intézményként közvetlen munkakapcsolatba kerülünk<br />
a régió középiskoláival, ami serkenti a pedagógiai mőhelymunkát.<br />
Pályázatokkal a tehetséggondozó munkát fejlesztjük, hálózatot építünk a tehetségek<br />
felkutatására. Együtt dolgozunk a tehetségpontokkal.<br />
Céljaink, a sokoldalú támogatás a komplex tehetséggondozó program mőködésében, a<br />
tanári-tanulói közös alkotótevékenység ösztönzésében, természettudományos,<br />
mővészeti projekttevékenységben nyilvánul meg.<br />
A megyei versenyek, a Neumann János Tehetségkutató Programtermék Verseny, az<br />
alkotó mőhelyek, a mőhelyek köré szervezıdı általános iskolai klubok, a kortárs<br />
mővészeti fesztivál, az élsportolók oktatása, a tehetségkutatás-és azonosítás segítik a<br />
tanulási kedvet, mozgósítják a személyiség fejlıdéséhez szükséges energiákat, fejlesztik<br />
az egész életen át tartó tanulás képességét.<br />
Középiskolába készülı tanulók komplex képességfejlesztı programja<br />
Programunk célja, hogy a különbözı szociális, kulturális és gazdasági háttérrel<br />
rendelkezı szülık gyermekeit az általános iskolákkal partneri együttmőködésben<br />
bevonjuk képességfejlesztı foglalkozásainkba. Programunk segíti a hetedik-nyolcadik<br />
osztályos tanulók felkészülését a középiskolába való bejutásra, csökkenti az<br />
iskolafokok közötti átmenet nehézségeit:<br />
- biztosítja azokat a lehetıségeket, melyek elısegítik képességeik hatékonyabb<br />
kibontakoztatását;<br />
- tudatosítja a személyes értékeiket;<br />
- megerısíti a tanulást segítı érzelmi és motivációs tényezıket.<br />
Tartalmi szempontból a program- fejlesztés-központú;<br />
- alkalmazkodik a különbözı adottságokhoz, képességekhez és nehézségekhez;-<br />
az intellektuális és a személyes képességeket integráltan fejleszti;<br />
- segíti a gyakorlati, valóság-közeli problémákban való jobb eligazodást;<br />
- a tevékenységformák (a megismerés konkrét tartalmának és módjának<br />
kiválasztásában) aktív tanulói közremőködést igényelnek;<br />
- színes, pergı, feszes, izgalmas, játékos módszerekkel közvetíti a tudást.<br />
A képességfejlesztı foglalkozásokat heti egy alkalommal, évfolyamonként min. 3 tanóra<br />
idıtartamban szervezzük meg<br />
A program kiemelten alkalmas arra, hogy szolgálja az áttérést a tananyagközpontú<br />
módszertanról a tanulóközpontú/gyermekközpontú pedagógiai eljárások<br />
alkalmazására:<br />
Elısegítjük, hogy a tanulók kompetensnek érezzék magukat saját fejlıdésük<br />
alakulásában. Kooperatív tanulási szituációkkal, feladat-menükkel, digitális<br />
„leckékkel” a tanulás iránti elkötelezettséget növeljük, a problémaszituációkkal<br />
felkeltjük és ébren tartjuk az ismeretszerzés vágyát. A gyakori – társaktól és tanároktól<br />
kapott –visszajelzés, elismerés, a segítségnyújtás technikája, az önértékelés<br />
alkalmazása növeli az én-hatékonyság érzést. Tapasztalásos helyzeteket teremtı<br />
személyes kompetenciákat fejlesztı moduljaink a nyitottság, a kíváncsiság, a<br />
rugalmasság, a tolerancia növelésére, az elıítéletek, a teljesítményszorongás<br />
39
csökkentésére fókuszálnak. Lazító programként havonta legalább egy „táblajátékos<br />
játszó”-t szervezünk a személyes és társas kompetenciák erısítésére.<br />
Tanulási stratégiák:Az „ún.” mélyreható tanulási stratégiák követését szorgalmazzuk. A<br />
tartalom, a feldolgozás módszerei, a tanulásszervezési eljárások indukálják a<br />
megértésre törekvést, az új ismeret, az új nézıpont kapcsolását a meglévı tudáshoz; az<br />
önálló kritikai véleményalkotást, az összefüggések átlátását; a saját út követésének<br />
igényét. Az új tudást a meglévı bázisán építjük, többféle tevékenységen, „csatornán”<br />
közvetítjük. Rövid tanulás-módszertani „tréning” kapcsolódik a programba, melyben a<br />
tanulási szokások, motivációk, technikák feltérképezését, a jó szokások és a hatékony<br />
tanuláshoz szükséges figyelem, emlékezet, megértés fejlesztését végezzük. A fejlesztés<br />
keretei: csoportos fejlesztés, kiscsoportos, ill. differenciált egyéni fejlesztés.<br />
A program kiemelten és célzottan szolgálja valamely kompetenciaterületen,<br />
mőveltségterületen a kompetencia alapú oktatás eszközrendszerének eredményes<br />
alkalmazását:<br />
Képességfejlesztı-tehetségfejlesztı programunk fı iránya a matematikai gondolkodás<br />
és alkalmazás, valamint a szóbeli és írásbeli anyanyelvi kommunikáció fejlesztése. Ezt<br />
saját gyakorlatunkkal „átgyúrt” kompetencia alapú tananyaggal, olyan tanuló- és<br />
tevékenységközpontú egységekkel közvetítjük, melyekkel erısíteni tudjuk az általános<br />
iskolai tanórai hatásokat. A tehetséggondozás módszereivel dúsítjuk, gazdagítjuk a<br />
tantárgyi ismereteket és a speciális feladatsorokkal felkészítjük a tanulókat a<br />
középiskolai felvételire, ill. a késıbbi gimnáziumi helytállásra. A fejlesztéshez<br />
elsısorban kooperatív, differenciált tanulásszervezési eljárásokat alkalmazunk.<br />
Modulárisan felépített támogató programunk a fentieken túl személyes/szociális,<br />
digitális „írástudást” igénylı matematikai és természettudományos kompetenciákat,<br />
pályaorientációs, tanulás-módszertani fejlesztı egységeket tartalmaz.<br />
A program nagymértékben segíti a tanulók tehetségének kibontakoztatását.Az<br />
ismeretszerzés, a képességfejlesztés és a motivációs-érzelmi tényezık együttes<br />
fejlesztését valósítjuk meg. Az intellektuális kompetencia feltérképezését célzott<br />
fejlesztéssel kezdjük meg, információkat szerzünk a tanulók elızetes tudásáról és<br />
adottságaikról. A megfigyelt tevékenységük és eredményességük alapján képet kapunk<br />
a bennük rejlı „lehetıségekrıl”.<br />
A tehetségsegítés alapvetı módszere a „gazdagítás”. A tematikába rendezett tartalom<br />
fejlesztési fókuszai:<br />
- gondolkodás fejlesztése: problémamegoldás, induktív következtetések, deduktív<br />
gondolkodás, analógiák ismerete, mennyiségi és valószínőségi következtetések, kritikai<br />
gondolkodás<br />
- „megismerési képességek” fejlesztése: információszerzı- és feldolgozó képesség,<br />
kommunikáció, szövegalkotás<br />
- kreativitás fejlesztése: ötletek, divergens gondolkodás, problémaérzékenység,<br />
újrafogalmazás, transzferálás<br />
A természettudományi-mőszaki kompetenciák fejlesztésére, az IKT-kezelési technikák<br />
gyakorlására kiscsoportos, ill. egyéni fejlesztés keretében teremtünk alkalmat. Ehhez<br />
alkalmazzuk a realika.educatio.hu-n elérhetı digitális leckéket.<br />
Pályaorientáció:A tehetség-kibontakoztató foglalkozásokon részt vevı tanulókat<br />
megismertetjük iskolánk sajátosságaival: mőveltség területi bemutatók: szülıknekdiákoknak<br />
(természettudományi kísérletekkel); nyílt napok (szervezett óralátogatások);<br />
tanórán kívüli tevékenység (nyílt napok délutánján); kollégiumi élet<br />
A program kiemelten és célzottan szolgálja a gyermekek, szülık egyenlı hozzáférését a<br />
minıségi neveléshez, oktatáshoz, továbbá a sikeres együttnevelést:<br />
Mivel a tanulók különbözı környezetbıl érkeznek, fontos, hogy a foglalkozások során<br />
kialakuljon a megfelelı, támogató szemlélető légkör, a kiegyensúlyozott kapcsolat a<br />
társakkal és a közremőködı pedagógusokkal. A tanulók egyéni adottságainak és<br />
képességeinek feltérképezése során az „egyéni profilok” kialakulása lehetıséget ad –<br />
digitális leckék segítségével, a feladatsorokkal, feladatmenükkel – a célirányos egyéni<br />
fejlesztésre, mely elsısorban az erıs oldalak további erısítését célozza. A gyengébb<br />
40
területeken ebben az életkorban a gátló tényezıket tudjuk csökkenteni.A tudásbéli<br />
különbségek leküzdéséhez az esetleges hátrányok csökkentésének, a reális énkép<br />
kialakításának lényeges feltétele, hogy a tanulók problémaszituációkon át megismerjék<br />
erısségeiket és gyengeségeiket.<br />
A szociális/személyes kompetenciák fejlesztésében az erre irányuló tervezett tartalmak<br />
önismereti, önszabályozási komponensek fejlesztésére fókuszálnak. A boldogulás<br />
szempontjából a legfontosabb, amiben a hátrányos helyzető tanulók nagy részének<br />
hiánya van: az önbizalom és az önállóság. A tanuláshoz, gondolkodáshoz kapcsolódó<br />
készségek csak ezekkel együtt fejleszthetık eredményesen.<br />
Módszerek: kooperatív tanulás, „beszélgetı kör”, drámajáték, vita, ezzel az alkotókedv,<br />
kreativitás, döntési képesség fejlesztése; különbözı nehézségi fokú feladatmenük<br />
A tehetség-kibontakoztató foglalkozásokon részt vevı tanulók sikeresen haladnak<br />
tovább érettségire felkészítı középiskolába. A foglalkozások során megismerik a<br />
középiskolát, annak tanárait, a tanulási környezetet, ezáltal az intézmény keresettsége<br />
növekszik.<br />
A hetedik osztályosok bevonása elısegíti, hogy a problémamegoldó gondolkodás és a<br />
kreativitás célzott fejlesztésére elegendı idı álljon rendelkezésre. A tanulás iránti<br />
motivációt a tanórán kívüli környezetben jól fenn lehet tartani. A nyolcadik osztályos<br />
tanulók a központi felvételire való felkészülés mellett dinamikus, izgalmas keretek<br />
között készülhetnek fel az országos kompetencia-mérésre<br />
A program kifejlesztése nyolc éve tartó folyamat eredménye. Intézményünk 2002 óta<br />
szervez képesség, illetve tehetségfejlesztı szakköröket általános iskolások számára. A<br />
jó gyakorlat jelenlegi formájában ezeken a tapasztalatokon érlelıdött. Intézményünk<br />
két tanéven át tesztelte és bevezette a kompetencia alapú oktatás programcsomagjait a<br />
középiskola kilencedik és tízedik évfolyamán. Ekkor "fedeztük fel" azokat az általános<br />
iskolai fejlesztéshez szükséges tartalmakat, melyeket az addigi tematikával ötvöztünk.<br />
A tantárgyi kereteket fellazítva tanulás-módszertani tréninget, szociális és digitális<br />
kompetenciákat fejlesztı tartalmakat kapcsoltunk a programba. A hagyományos<br />
szakköri formával is szakítottunk: a gyerekeknek a foglalkozási napon forgószínpadszerően<br />
közvetítjük a különbözı kompetenciák fejlıdését szolgáló tartalmakat.<br />
A program már a hetedik osztálytól kiépít egy pozitív kapcsolatot az általános iskola és<br />
a középiskola között. Az általános iskolás tanulók számára talán még nehezebb<br />
döntés, hogy merre induljanak, mint négy vagy öt évvel késıbb a középiskolásoknak,<br />
illetve sok tekintetben más ekkor még a motiváció. A program legfontosabb eleme az,<br />
hogy mind a diák, mind pedig a szülı számára ezt a döntést segíti, és<br />
eszközrendszerével a felmerülı vágyakat és továbbtanulási lehetıségeket maximálisan<br />
és hathatósan megtámogatja.<br />
Újszerő a foglalkozások tematikája, a forgószínpad jellegő lebonyolítás, a változó<br />
helyszínek, a digitális kompetenciákat fejlesztı gyakorlatok, valamint a<br />
csapatmunkára és a versengésre egyaránt pozitívan ható, kreativitást fejlesztı játékok<br />
beépülése az ismeretszerzés, problémamegoldás folyamatába. A tanulásmódszertan<br />
tréning jellegő, a tanulási képességek fejlıdése mellett a tanulók motiváltságára is<br />
pozitívan hat.<br />
Programunk nyolc éves mőködése alatt az érdeklıdést a tematika változó igényekhez<br />
igazításával, a korszerő módszertan alkalmazásával a környezetünkben jellemzı<br />
csökkenı tanulólétszám ellenére is sikerült fenntartanunk. A programmal 2008-ban<br />
indultunk a "Tehetséggondozó Középiskola" pályázaton. 2008 szeptemberében<br />
gimnáziumunk az Oktatási és Kulturális Minisztériumtól a címet elnyerte. A pályázat<br />
sikeréhez az intézmény viszonylag magas és stabil keresettségi mutatói is<br />
hozzájárultak, melyet más eredményességi mutatóink, nevelési alapelveink mellett a<br />
hetedik-nyolcadik osztályosok tehetséggondozó, képességfejlesztı foglalkozásai<br />
folyamatos szervezésének, fenntartásának is köszönhetünk.<br />
A foglalkozásokon részt vevı tanulók és szüleik elismerıen nyilatkoznak annak<br />
hasznosságáról, motiváló módszereirıl, a tartalom gazdagságáról, a középiskolai<br />
tanulmányok sikerét megalapozó probléma-központú megközelítésrıl és a tanár-diák<br />
együttmőködésrıl. Sok olyan tanulónk van, akik a saját intézményükben felvételi<br />
elıkészítıre járnak, mégis igénybe veszik foglalkozásainkat, mivel véleményük szerint<br />
41
ez több, mint a "feladattípusok begyakorlása". Ezzel a megközelítéssel jól elı tudjuk<br />
készíteni a kilencedik évfolyamra a kompetencia alapú oktatás gyakorlatát azon<br />
általános iskolás tanulók felkészítésével is, akik saját iskolájukban még a<br />
hagyományos módszerekkel tanulnak.<br />
A program mőködéséhez szükség van évfolyamonként egy matematika és egy magyar<br />
nyelv és irodalom szakos tanárra (összesen 4 pedagógus), hiszen nekik minden héten<br />
van órájuk az általános iskolás tanulókkal. Ezen kívül szükséges egy lehetıleg<br />
informatika-szakos tanár, aki a természettudományokban is kellıen jártas (vagy<br />
valamely természettudomány szakos pedagógus, jó informatikai felkészültséggel) aki<br />
szívesen foglalkozik digitális alapon (realika.hu) a gyermekekkel (a két érintett<br />
évfolyamon lehet ugyanaz a pedagógus) Szükséges egy tanulás-módszertani<br />
kérdésekben tájékozott szakember, aki minkét bevont évfolyamon alkalmas a tréning<br />
jellegő foglalkozások vezetésére, valamint egy, az önismereti tréning megtartására<br />
vállalkozó pedagógus. A táblajátékos játszót pedig a logikai játékok szerelmesére kell<br />
bízni. (A mi intézményünkben az önismereti foglalkozásokat és a táblajátékokat<br />
ugyanaz a pedagógus vezeti, így összesen hét pedagógus foglalkozik a tanulókkal.) A<br />
tanulócsoportok kialakításánál célszerőnek tartjuk, ha 30 tanuló felett csoportot<br />
bontunk, ekkor több pedagógus bevonására is szükség lehet. A forgószínpad-jellegő<br />
szervezéssel egy-egy csoportbontás nem kétszerezi a bevont pedagógusok számát, az<br />
eseti pedagógus-távollétek is áthidalhatók<br />
A tárgyi felszereltség tekintetében a következıkkel rendelkezünk: kooperatív munkára<br />
alkalmas tantermek (délután), melyekben minimálisan tanári számítógép és projektor<br />
áll rendelkezésre. A digitális kompetenciák fejlesztéséhez számítógépes terem<br />
szükséges. A táblajátékos játszóhoz táblajátékokat kell beszerezni (pl.: Quoridor;<br />
Jenga; Abdalone; Tantrix; Tick-Tack-Bumm; Thinkfun; Blokus; IQ Puzzle; logikai<br />
kirakók...).<br />
Humán tehetséggondozás és kommunikációs készségfejlesztés<br />
A tehetséggondozás hagyományos területei általában leképezik a tantárgyi<br />
struktúrát, ezért az abba nem illı mőveltség területeket jobb esetben az alapszintő<br />
mővészetoktatási intézmények (pl. zeneiskola), színvonalas amatır mővészeti<br />
csoportok, esetleg kollégiumi vagy iskolai szakkırök (ami sajnos egyre ritkább) fedik<br />
le. Vannak ugyanakkor olyan – fıként mővészeti – területek (szépírás, filmezés,<br />
fotózás, alternatív elıadó- zene- és képzımővészet stb.), amelyek ily módon<br />
ellátatlanul, s az abban jeleskedı tehetségek fórum nélkül maradnak.<br />
Másik probléma lehet, ha a tehetséggondozás automatizmusként kerül a szaktanári<br />
feladatokba, s így nem biztos, hogy olyan kellıen motivált és felkészült kolléga<br />
kezébe kerül a tehetség, aki képes megadni neki a megfelelı ütemő kibontakozáshoz<br />
szükséges segítséget. Ebben a munkában a tanár jószándéka nélkülözhetetlen, de<br />
nem elégséges feltétel.<br />
Ebbıl következik a feladat; olyan intézményesíthetı innovatív formákat kell<br />
meghonosítani ezeken a tehetséggondozási területeken, amelyek megoldást<br />
jelentenek e gondok és feladatok megoldására.<br />
Miben álljon e formák mássága?<br />
- Oldja fel a merev tanórai és szakköri kereteket, legyen inkább az alkotómunka<br />
mőhelye!<br />
- Nyújtson módot és lehetıséget az elmélyült egyéni konzultációs<br />
foglalkozásokra!<br />
- Szabadon érvényesülhessen a szabad „mester” választás, és ne csak a<br />
formális szaktanár-diák viszony domináljon!<br />
- Biztosítson a tehetségeknek (iskolán belül és kívül) publicitást, adjon<br />
lehetıséget a sikerélménnyel kecsegtetı alkotó és befogadó kapcsolat<br />
próbatételeire!<br />
42
- Adjon lehetıséget a pedagógusoknak is, hogy – akár szakjuktól függetlenül –<br />
egy mőhelymunka részeseként kapcsolódhassanak be a tehetségek<br />
gondozásába!<br />
- Szervesen kapcsolódjon az intézményesült tehetséggondozó formákhoz<br />
(kórus színjátszók és diákújság) a humán területeket összefogó<br />
munkaközösséghez a projektfeladatokat ellátó (iskolai rendezvényeket, az<br />
iskola arculatát alakító) munkacsoportokhoz!<br />
A Tálentum Kör és a Diákírók Lázár Ervin Mőhelye<br />
Tematikailag összetartozó, ám munkaformáit tekintve egymástól elkülönülı forma.<br />
A Tálentum Kör a tágabb, a Diákírók Lázár Ervin Mőhelyét is magába foglaló forma.<br />
Ha elıképeit keressük a magyar közoktatás történetében, gondoljunk a<br />
szemináriumokra vagy az önképzıkörökre. Ma már ezeket is csak megújított<br />
tartalommal és formákban lehet mőködtetni. Jelentısen megváltozott ugyanis, az<br />
intézménystruktúra, mert hol van már a líceumi mőködésforma? A diákok ma már<br />
nem bentlakók, sıt inkább jellemzıen bejárók, ami a szabadidıs szokásaikat is<br />
átalakította. A tanár – diák viszony is átalakult.<br />
A Tálentum Kör jelenleg intézményesült formájában is keretét adja 20-25 tanuló<br />
rendszeres fejlesztı támogatásának. Közülük többen két formában is érdekeltek. A<br />
foglalkozások holdudvarában ott vannak a partnercsoportok (színjátszók, kórus,<br />
zeneiskolai tanulók) ahonnan a tehetségek, leginkább a közös bemutatók<br />
alkalmával, de bekapcsolódnak a munkába.<br />
A Diákírók Lázár Ervin Mőhelye gerincét azok a diákok adják, akik ma<br />
köztudottan írnak, rendszeresen publikálnak és rendszeresen igénylik a segítı<br />
konzultációk lehetıségét. Az írás nagyon individuális foglalatosság, a nyilvánosságot<br />
leginkább az idıszakos bemutatkozásokkor igénylik a diákírók. A konzultációk<br />
kerete és hangneme nagyon személyes és egyáltalán nem publikus. Az önképzıköri<br />
jelleg a bemutatkozások körül, azok lecsengetéseként érvényesíthetı.<br />
Felkészítést igénylı versenyek és bemutatkozási alkalmak:<br />
Országos Kazinczy Szép Magyar Beszéd Verseny Gyır (intézményi, megyei, országos)<br />
Országos Nyelvhasználat Verseny Sátoraljaújhely (intézményi, megyei, országos)<br />
Baka István Kárpát-medencei Versmondó Verseny Szeged (intézményi, regionális, országos)<br />
Az én Pannóniám Versmondó Találkozó Szekszárd (nyílt nevezéses)<br />
Illyés Gyula Szavalóverseny Rácegrespuszta (nyílt nevezéses)<br />
Géza-napi Megyei Szavalóverseny Bátaszék (nyílt nevezéses)<br />
József Attila Megyei Szavalóverseny Tamási (nyílt nevezéses)<br />
Természet- és társadalomtudományos kutatómőhely mőködtetése<br />
Az I. Béla Gimnázium deklarált céljai között –az egyéniség akceptálása mellett– kiemelt<br />
helyen szerepel a tanulók felkarolása, segítése, mely célba beletartoznak úgy a<br />
hátrányos, mint a tehetséges diákok. Iskolánkban számos lehetıséget biztosítunk a<br />
felzárkózásra, korrepetálások, eszközök állnak a rendelkezésre a diákok számára<br />
lemaradásukat megelızendı avagy korrigálandó.<br />
A tehetséges diákokkal némiképp más a helyzet, rájuk általában valamivel kevesebb<br />
figyelem összpontosul, ám feltétlenül szükséges a velük való foglalkozás, törıdés,<br />
feltétlenül szükséges felkarolásuk és irányításuk, mert ennek segítségével nagyobb<br />
eséllyel bontakoztathatják ki tehetségüket, nagyobb eséllyel rendelkeznek ahhoz, hogy<br />
magas szintre jussanak az általuk preferált diszciplínában, s ez által az adott téren<br />
komoly sikereket érjenek el.<br />
A Tudományos Diákköri Konferencia tökéletesen alkalmas tere a tehetségek<br />
kirostálásának, hiszen nagy százalékban épít az egyéni munkára, amely alapján<br />
kiválóan lemérhetıek az adott tanuló kompetenciái. A résztvevı tanulók motiváltsága<br />
általában igen magas, ami megteremti számukra az adott tantárgy illetve témakör<br />
magas szintő elsajátításának lehetıségét. A résztvevı tanulók munkáját a szaktanárok<br />
nagy mértékben tudják segíteni, s ez által az oktatóknak is lehetısége nyílik a<br />
43
különösen tehetséges diákok felfedezésére, amelyre a hagyományos órai keretek –a<br />
feszített tanmenet okán– nem minden esetben nyújtanak megfelelı alkalmat.<br />
A TDK tehát kulcsszerepet játszhat a kiemelkedı képességő diákok kiválasztásában, s<br />
ennek következtében az iskola deklarált alapcéljai egyikének a megvalósításában.<br />
Kapcsolódási pontok más versenyekhez<br />
A Tudományos Diákköri Konferencián résztvevı diákok –amennyiben a fentebb leírt<br />
kiválasztási szempontok szerint indultak a versenyen, s amennyiben megkapták a<br />
megfelelı szaktanári segítséget– a választott tudományterületen társaiknál jóval<br />
nagyobb ismeretekkel fognak rendelkezni. Bár egy adott diszciplína illetve akár egy<br />
részterület behatóbb ismerete már önmagában is komoly eredménynek és jeles<br />
erénynek mondható, célszerő, ha a megszerzett ismereteket más tanulmányi<br />
versenyen is kamatoztatják a tanulók.<br />
A Tudományos Diákköri Konferencia megrendezése pozitív hatással van a diákok<br />
eredményeire nézve eredményességük megállapításához úgy a tudásukat, mint a<br />
kompetenciáikat alapul véve. A kellı számú résztvevıvel és megfelelı színvonalon<br />
lebonyolított megmérettetés emellett alkalmas arra is, hogy a résztvevık –más<br />
elıadókat meghallgatván– saját képességeiket megfelelı módon tudják megítélni, s<br />
ebbıl megfelelı következtetéseket tudjanak levonni a fejlıdésük elımozdítása<br />
érdekében. A TDK alkalmas arra, hogy általa s a segítségével kiválasszuk a különféle<br />
tudományterületek iskolai tehetségeit, s ıket kellıen segítve kifejezetten eredményes,<br />
alapos és felhasználható tudással rendelkezı diákokat neveljünk.<br />
Nyelvi tehetséggondozás (Megyei angol mőfordítási verseny)<br />
1994 óta minden évben megrendeztük megyei mőfordítási versenyünket. A kétfordulós<br />
rendezvényre a megye csaknem minden középiskolájából érkezik pályázat. Évente 100-<br />
150 tanuló vesz részt 13-18 középiskolából.<br />
A középiskolás korosztály számára viszonylag kevés lehetıség van tudásuk<br />
megmérettetésére. Az OKTV-n kívül alig van verseny, az is csak a 11-12. évfolyamos<br />
diákoknak nyújt lehetıséget a versengésre. Ugyanakkor a diákokban él a<br />
megmérettetés vágya ebben a korban is és ennek az igénynek szerettük volna<br />
megfelelni a verseny indításával.<br />
Célunk a versenyzés mellett az angolszász kultúra megismertetése, a tanulók<br />
látókörének szélesítése civilizációs, kulturális, mővészeti, irodalmi témákban. A<br />
komplex versennyel a tanulók nyelvtudásán túl kreativitásukat, elıadókészségüket,<br />
intelligenciájukat is mérjük. Továbbá megpróbáljuk motiválni ıket a modern kor<br />
követelményeinek megfelelıen az infokommunikációs eszközök használatára is.<br />
A verseny népszerő az megye angoltanárai és diákjai körében. A megye csaknem<br />
minden középiskolájából érkeznek versenyzık minden évben. Idınként visszatérı<br />
diákokkal is találkozunk, akik kétszer is bejutnak egymás után és szívesen térnek<br />
vissza.<br />
A pedagógusok szívesen veszik és elismerik a verseny hasznosságát. Sokan elkísérik<br />
diákjaikat és részt vesznek a számukra szervezett szakmai programon, mely a verseny<br />
írásbeli fordulója alatt zajlik és élvezik a tanulói prezentációkat.<br />
Évrıl évre egyre színvonalasabb tanulói munkák készülnek és egyre jobb elıadásokat<br />
hallhatunk.<br />
Az angol nyelv területén kevés lehetıség van diákjainknak a versenyzésre ezért hasonló<br />
formában és keretek közt a jövıben is folytatjuk a hagyományt.<br />
Média mőhely<br />
„A médiapedagógia legfontosabb feladata az, hogy kitöltse az őrt, amely a<br />
tömegkommunikációs rendszerek mőködtetıi és az információk, üzenetek öntudatlan<br />
fogyasztói között tátong.”<br />
(Len Masterman)<br />
44
A diákok körében a digitális írástudás tanulásának, képességének fejlesztése,<br />
valamint egy olyan mőhelyjellegő tanulási folyamat feltételeinek megteremtése, ahol a<br />
diákok a digitális írástudást saját önkifejezésük, és világuk láttatására használhatnak.<br />
Ennek a kompetenciaterületnek a fejlesztését azért is érezzük fontosnak, mert a<br />
világunkat, társadalmunkat egyre inkább, és egyre teljesebb körben a média<br />
eszközeinek segítségével határozzuk meg. A közösségen múlik az, hogy a média<br />
hogyan szól a társadalmi szerepekrıl, az egyén helyérıl a társadalomban, így aki a<br />
média nyelvét ismeri, az potenciálisan képes világát befolyásolni. Az, hogy ez a<br />
közösségre való hatást, befolyást hogyan képes az egyén, a tanuló érvényesíteni, az<br />
függ attól, hogy milyen szinten gondolkodik a médiumok szerepérıl az életében, és a<br />
médiumok mőködését hogyan képes átlátni. Ezt a szerepet vállalja fel a Médiamőhely.<br />
További célok, hogy azok a tanulók, akik középszintő vagy emeltszintő érettségi vizsgát<br />
kívánnak tenni mozgókép és médiaismeret tantárgyból, azok a kötelezıen elıírt<br />
tantervi óraszámon felül alkalmat kapjanak tudásuk kompetens bıvítéséhez. Így a<br />
Média-mőhely foglalkozásain részt vevık nagyobb sikerrel szerepelhessenek mind az<br />
érettségi, esetlegesen mind a szakirányú felsıfokú intézményekbe való továbbjutást<br />
segítve a felvételi vizsgákon.<br />
Alkalmazott pedagógiai módszerek a Média-mőhely vezetésében:<br />
A Média-mőhely, mint nevében is magában hordozza, mőhely-szerően kívánjuk<br />
mőködtetni. Ez azt jelenti, hogy a szokásos kötött tematikát, és pedagógiai<br />
módszereket háttérben hagyva az új módszerekre kívánunk hagyatkozni, mint a<br />
kooperatív csoportos ismeretelsajátításra, valamint a diákok magukkal hozott tudásra<br />
hagyatkozva a kompetenciák elıtérbe hozásával a diákok kreativitását szeretnénk<br />
erısíteni. Ezen módszereket természetesen el sem tudjuk kerülni, mivel a képzés<br />
középpontjában a kreativitás, és önismeret kerül, a mőhelymunka velejárójaként.<br />
Az elsajátítandó tananyagot a diákok önmaguk kutatják fel. A feladatokat projektekben<br />
kapják a tanulók, így a tanárra segítı, támogató szerep hárul. A munka során felvetülı<br />
problémákra a tanulók önállóan keresik meg a megoldásokat, részben tanári<br />
segítségnyújtással. A tanárnak a mőhelymunkában, mint a projekt módszerő tanítás<br />
folyamatában is, problémafelvetı, irányító, szervezı, és segítı szerep hárul.<br />
A mőhely munkában az elsı évben a média, a digitális képalkotás, írástudás alább<br />
vázolt fıbb területeibe kapnak betekintést. Az elkövetkezı évek programját pedig a<br />
mőhely munkájába bekapcsolódott, és aktívan közremőködı diákokkal együtt<br />
kívánjuk megtervezni, fıként a diákok igényeit, motivációját szem elıtt tartva.<br />
Digitális kreativitás fejlesztése, azaz tehetséggondozás informatikai<br />
eszközökkel<br />
A Neumann János Tehetségkutató Programtermék Verseny<br />
Gimnáziumunk 2004 óta szervezi meg a Neumann János Nemzetközi Tehetségkutató<br />
Programtermék Versenyt.<br />
A versennyel és a hozzá kapcsolódó innovatív munkával gimnáziumunk több<br />
pedagógiai célt is kitőzött maga elé. Egyik cél a tehetségek felkutatása, menedzselése,<br />
másik a versenyen keresztül a versenyzık képességeinek közvetett fejlesztése. A<br />
versenyen való részvételhez nyilvánvalóan szükséges az informatika-kultúra<br />
kialakításához szükséges kulcskompetenciák (IKT) elsajátítása, másrészt a verseny<br />
nevezési kategóriáin keresztül több, egyéb kompetenciaterület beható tanulmányozása.<br />
Az oktatóprogram, számítógépes mővészet, alkalmazói programok kategóriában nevezı<br />
versenyzık bármely mőveltségi területhez tartozó pályamőveket készíthetnek.<br />
(pl.:Matematikai, Fizikai, Kémiai, stb. oktatóprogramok, Számítógéppel komponált<br />
zene, Animáció, Grafikai alkotás, Gazdasági-ügyviteli probléma megoldása, WEB-lap<br />
készítése, stb) Ezen mőveltségi területek beható tanulmányozása során válik csak<br />
képessé arra, hogy az adott területhez tartozó pályamunkát elkészítse, ezáltal<br />
45
akaratlanul is fejleszti az adott mőveltségterület kulcskompetenciáit. A pályamő<br />
készítése során, valamint a döntıben történı elıadása miatt szüksége lesz a<br />
szövegértési-szövegalkotási kompetenciákra, hiszen dokumentációt és prezentációt is<br />
kell készítenie, valamint elıadás formájában be kell mutatnia pályamunkáját. A<br />
fejlesztés során matematikai-logikai kompetenciákra az algoritmikus gondolkodás<br />
elsajátítására, az IKT terület ismeretére, az angol nyelvő dokumentációk<br />
tanulmányozásához az idegen nyelvi, a csoportos team-munka során a partnerség,<br />
társas-kooperatív és kommunikációs készségei fejlıdnek. Számos elınyt lehet<br />
felsorolni, de ezek közül a legfontosabbnak tartjuk, hogy a tanuló kész, kézzel fogható<br />
produktumot hoz létre, a sajátját, ami elégedettséggel, büszkeséggel töltheti el,<br />
növelheti az önbizalmát, erısíti azt a tudatot benne, hogy a jól végzett munka<br />
meghozza a gyümölcsét. Nyilvánvaló pedagógiai cél a szakmai tudás elsajátításán túl a<br />
tudatos és kreatív gondolkodás kialakítása, a problémafelvetés és megoldás<br />
képességének fejlesztése, a tudásszerzı képesség, a közösségben folyó munka<br />
módozatainak elsajátítása.<br />
A verseny lebonyolítására szervezési projektet hozunk létre. A projekt tagjai, mint<br />
ahogy a korábbi években is az iskola pedagógusai és a DÖK által delegált tagok. A<br />
versenyt az elejétıl a végéig a klasszikus projekt-módszerrel menedzseljük,<br />
folyamatosan monitorozzuk. A verseny röviden ismertetett lefolyása: A versenyzık<br />
elküldik nevezéseiket a szervezıknek. A szervezık a pályamunkákat kategorizálják, az<br />
egyes kategóriákhoz felelısöket rendelnek az iskola informatika és mővész-tanárai<br />
közül, az elızsőrizéshez. Az elızsőri tagjai a Tolna megyei általános és középiskolákból<br />
meghívott tanárokból, valamint a zsőri elnökébıl áll. Az elızsőri eredménye után a<br />
versenyzık kiértesítést kapnak az eredményeikrıl. A döntıbe jutott versenyzıket és<br />
kísérıjüket az iskola meghívja a versenyre. A verseny döntıje az iskolában kerül<br />
megrendezésre. Az elsı két napon folyik a zsőrizés, a versenyzık meghallgatása<br />
(kb.:15-20 perc/versenyzı), az eredmények kihirdetésére és a díjak átadására a<br />
harmadik napon délelıtt kerül sor. A kiemelkedıen jó pályamunkákat a versenyen<br />
résztvevı szponzorok menedzselik.<br />
A verseny holdudvarába a következı távlati célok kapcsolhatók. Cél azoknak a<br />
tanulóknak és tanáraiknak az összegyőjtése és közös fejlesztı tevékenységük<br />
kialakítása, akik az informatika területén mutatkozó tehetségüket szeretnék magas<br />
szintő képességgé fejleszteni. A tehetséggondozó folyamatban nem csak az<br />
anyaiskolában jelentkezı tehetséges tanulókat szeretnénk megkeresni, hanem a<br />
kistérség minél több iskolájára (általános - és középiskola) is kiterjesztenénk a<br />
tehetségfelkutató és gondozó programot. Gimnáziumunkban a meglévı hardverre<br />
alapozva, a hiányzó szoftvereket megvásárolva létrehoznánk egy olyan informatikai<br />
hátteret, ahol azok a diákok is fejleszthetıvé válnának, akik a környékbeli<br />
iskolájukban szoftver, vagy hardver hiányában nem tudnak megfelelıen kiteljesedni az<br />
adott informatikai területen. Az informatikai koordinátor állna kapcsolatban az egyes<br />
iskolákban tevékenykedı tehetségfejlesztı csoportokat vezetı kollégákkal, és<br />
alkalmanként találkozókat, tapasztalatcseréket szervezne nekik. Az eredmény<br />
tanulónként egy projektmunka lenne valamilyen digitális produktummal, rögzítve az<br />
elkészítés fázisait, a tanuló fejlıdését. E termékek számára egy verseny szervezhetı. A<br />
projekt fontos eleme egy tervezett tehetségazonosítási folyamat, mely a bevont<br />
iskolákban egy háziverseny keretében kiválasztaná azokat a tanulókat, akiket az adott<br />
helyi informatika szaktanár az év során ebbe a tehetségfejlesztı projektbe<br />
bekapcsolna.<br />
Matematikai tehetséggondozás gimnáziumunkban<br />
Matematika háziverseny és versenyeztetés<br />
A matematika tehetséggondozás szempontjából a diákok két csoportra oszthatóak. Az<br />
egyik csoportba az átlagon felül, sokszor jelentısen felül teljesítı diákjaink tartoznak,<br />
46
velük a matematika versenyek, komoly matematikai problémák megoldása terén<br />
próbálunk meg többet foglalkozni.<br />
A legtehetségesebb diákjaink a tehetséggondozó matematika osztályunkat választják<br />
elsısorban, de akadnak az átlagon felül teljesítık szép számmal más osztályainkban<br />
is. Az emelt szintő képzésen és az országos tanulmányi versenyeken kívül velük<br />
további tehetségfejlesztı utakon is próbálunk foglalkozni. Ez matematikából két<br />
többlet lehetıséget jelent. Egyrészt a komolyan érdeklıdıket rá tudjuk venni arra,<br />
hogy a Kömal matematikai lapok havonként megjelenı számaiban meghirdetett<br />
feladatokkal úgy foglalkozzanak, hogy egy szaktanár heti rendszerességgel tréningezi<br />
ıket azért, hogy eredményesebben boldoguljanak a sokszor a törzsanyagnál jelentısen<br />
többet kívánó versenyfeladatokkal. Évrıl évre vannak versenyzıink, akik közül sokan<br />
szép eredményeket értek el. Másrészt éves gyakorisággal megszervezzük a matematika<br />
háziversenyünket, ami októbertıl májusig 6 feladatsorral minden évfolyamon kihívást<br />
jelent a legjobbak számára. Itt összemérheti tudását évfolyamonként minden tanuló, év<br />
végére kiderül, hogy ki a legjobb feladatmegoldó „bélás” az egyes évfolyamokban. A<br />
feladatok összeállítását évfolyamonként egy-egy szaktanárunk végzi, és minden<br />
matematikát tanító pedagógusunk és az osztályfınökök bíztatják és segítik a<br />
versenyben részt venni kívánó tanulókat. A komplex tehetséggondozó program<br />
függelékében található évfolyamonként néhány háziverseny feladatsor.<br />
A tanév során a matematika munkaközösség a következı versenyeken vesz részt<br />
évente:<br />
- Arany Dániel matematikaverseny<br />
- Országos középiskolai tanulmányi verseny matematikából<br />
- Kenguru matematikaverseny<br />
- Gordiusz matematikaverseny<br />
- Megyei matematikaverseny<br />
Matematikai-logikai képességek fejlesztése IKT alkalmazással, digitális<br />
segédanyaggal a középiskola 9-12 évfolyamain<br />
A másik csoportba tartozó diákjaink az érettségire kívánnak a lehetı legjobban<br />
felkészülni, nekik feladatbankok, prezentációk készítésével és az IKT eszközök mind<br />
teljesebb kihasználásával igyekszünk segíteni. A gimnázium honlapján megjelent,<br />
minden diákunk és tanárunk számára letölthetı formában egy digitális matematikai<br />
segédanyagtár, mely mind otthoni munkára, mind a tanórai keretek között a tényleges<br />
tanmenetbe beépítve tökéletesen hasznosítható.<br />
A középiskola 9-12. évfolyamán a középszintő matematikai tananyag elsajátítását, a<br />
matematikai gondolkodás fejlesztését segíti a tanulók számára izgalmas, digitális<br />
tananyag formában. A saját fejlesztéső digitális tananyag kiemelten támogatja az<br />
együttmőködésen alapuló tanulásszervezési eljárások alkalmazását, a csoportos<br />
tanulás módszereinek kialakítását. Figyelembe veszi a megismerés életkori és egyéni<br />
jellemzıit, és ezekre alapozza a tanulás fejlesztését.<br />
A gondolkodás fejlesztését helyezi elıtérbe, a rendszerezés, a tapasztalás és<br />
kombináció, a következtetés és a problémamegoldás fejlesztésére helyezi a hangsúlyt,<br />
különös tekintettel az analízis, szintézis, összehasonlítás, általánosítás és<br />
konkretizálás erısítésére, mindennapokban történı felhasználására. Olyan tudást<br />
alakít ki, melyet új helyzetekben is lehet alkalmazni. Elıtérbe kerül az új ötletek<br />
kitalálása, azaz a kreatív gondolkodás fejlesztése. Ezzel párhuzamosan hangsúlyt<br />
helyez a tanulói döntéshozatalra, az alternatívák végiggondolására, a variációk<br />
sokoldalú alkalmazására, a kockázatvállalásra. A tanulásszervezés meghatározó<br />
szempontja a tanulók aktivitásának optimális kibontakoztatása.<br />
47
4.5. Sajátos pedagógiai problémák kezelése, az<br />
esélyegyenlıség elımozdítása<br />
A beilleszkedési, magatartási nehézségekkel küszködık segítése<br />
Magatartási szélsıségekkel iskolánkban is találkozunk. Az elıforduló<br />
ilyen jellegő problémák az adott osztályban tanári összefogással<br />
rendszerint orvosolhatók, ezek különös pedagógiai eljárásokat általában<br />
nem igényelnek. A ritkán elıforduló fegyelmi vétségek kivizsgálására az<br />
igazgatóhelyettes vezetésével fegyelmi bizottság mőködik az adott<br />
jogszabályi kereteknek megfelelıen.<br />
A beilleszkedés gondja minden iskolaváltással együtt jár. A szekszárdi<br />
iskolákból nagy számmal érkezı tanulóknak a volt osztálytársaiktól való<br />
elszakadás okoz átmeneti hangulatváltozást. Pedagógiai figyelmet<br />
igényel a mintegy kétharmadnyi szekszárdi és egyharmadnyi vidéki –<br />
néha a volt iskolájából egyedül hozzánk kerülı – tanulók<br />
elkülönülésének megelızése.<br />
Arra fordítunk különös figyelmet, hogy a több helyrıl érkezett, egymást<br />
korábban nem ismerı tanulók mielıbb megismerjék egymást, és<br />
értékeiket meg tudják mutatni.<br />
A fenti feladat megoldásához jelentıs segítséget nyújt az augusztus<br />
végén szervezett tanévkezdı-, azaz „Szöcsketábor”, melynek intenzív<br />
közösségformáló programjai jótékony hatásúak a „bélás” öntudat<br />
kialakulásához is. A táborból kimaradt tanulók az elsı tanítási napokon<br />
külön osztályfınöki figyelemben részesülnek.<br />
A beilleszkedési nehézségek leküzdésére szolgáló pályázatokban részt<br />
veszünk.<br />
Kiemelt figyelmet fordítunk az Arany János Kollégiumi Programhoz<br />
tartozó Hátrányos Helyzető tanulók beilleszkedésére és<br />
viselkedéskultúrájuk fejlesztésére. A részletes fejlesztés tervét az<br />
elıkészítı 9. év programja (a helyi tantervben) tartalmazza. A<br />
felsıbbéves gimnazisták esetén az ifjúságvédı, a patrónus tanár és az<br />
osztályfınök együttmőködésén alapuló kiemelt figyelem övezi a tanulók<br />
fejlıdési útját.<br />
A beilleszkedési, magatartási, tanulási nehézségek enyhítését az<br />
általános iskolában az alábbi tevékenységek szolgálják:<br />
Beilleszkedési-, tanulási-, magatartási zavar észlelése esetén a Ktv. 30.§<br />
(8)-ban foglaltakat követjük: a szakértıi és rehabilitációs bizottság<br />
vizsgálatát kérjük. Megelızı és segítı tevékenységünk során fokozott<br />
figyelmet fordítunk a személyre szóló fejlesztésre az alábbi<br />
tevékenységekkel:<br />
• szoros kapcsolat a helyi óvodával, Nevelési Tanácsadóval és a<br />
Gyermekjóléti Szolgálattal, a Tanulási Képességeket Vizsgáló<br />
Szakértıi és Rehabilitációs Bizottsággal<br />
• az egyéni képességekhez igazodó tanórai tanulás megszervezése<br />
48
• egyéni fejlesztési terv alapján történı foglalkozás<br />
• a nívócsoportos oktatás<br />
• felzárkóztató órák<br />
• napközi otthon<br />
• tanulószoba<br />
• felzárkóztató foglalkozások<br />
• a nevelık és a tanulók személyes kapcsolatai<br />
• családlátogatások<br />
• a szülık és a családok nevelési gondjainak segítése<br />
• logopédiai ellátás<br />
• beszédfejlesztı foglalkozások<br />
• sérülés specifikus fejlesztés<br />
Felzárkóztatás, tanulási nehézségek<br />
A gimnáziumban a felzárkóztatás alapja a felvételi írásbeli dolgozatok<br />
eredménye matematikából és magyar nyelvbıl, valamint a 9. évfolyam<br />
elején végzett szintfelmérések (matematika, magyar, idegen nyelv). Az itt<br />
szerzett információkat feldolgozva, eltérı szintő és haladási ütemő<br />
nívócsoportokat hozunk létre matematikából és az idegen nyelvekbıl. Az<br />
iskolába lépéskor mért eredményeket elemezzük, összevetjük a további<br />
teljesítményekkel és az országos mérési adatokkal. Oktatási<br />
tevékenységünknek, a fejlesztési lehetıségek feltárásának ez a<br />
kiindulási alapja. A magyar nyelvi hiányosságok megszüntetése, illetve<br />
csökkentése differenciált tanórai munkával és egyénre szabott otthoni<br />
feladatokkal történik. A tanulási nehézségek leküzdésére alkalmazható<br />
pedagógiai tevékenységek elsajátítására folyamatosan szervezünk belsı<br />
képzéseket a pedagógusok számára.<br />
A tanulási kudarcnak kitett tanulók felzárkóztatásának segítése<br />
az általános iskolában:<br />
Az ezzel a problémával küzdı gyerekek száma egyre nı.<br />
Az ıket segítı tevékenységek:<br />
• az egyéni képességekhez igazodó tanórai tanulás megszervezése<br />
• a nívócsoportos oktatás - felzárkóztató órák – napközi otthon<br />
• tanulószoba<br />
• felzárkóztató foglalkozások<br />
• logopédiai foglalkozások<br />
• beszédfejlesztı foglalkozások<br />
• az iskolai könyvtár, valamint az iskola más létesítményeinek,<br />
eszközeinek egyéni vagy<br />
• csoportos használata<br />
• kapcsolat a Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértıi Bizottsággal.<br />
• az óvoda és az iskola közötti átmenet zökkenımentesítése<br />
• a sérülésnek megfelelı egyéni fejlesztı foglalkozások<br />
49
• egyéni fejlesztési terv alapján történı foglalkozás<br />
A szociális hátrányok enyhítése<br />
Szociális problémák esetén az ifjúságvédelmi felelıs és az osztályfınökök<br />
a diákönkormányzat bevonásával együtt járnak el az iskola<br />
vezetıségénél vagy az önkormányzat illetékes szervénél.<br />
Tevékenységeink: segítségnyújtás az állami ellátórendszer<br />
lehetıségeinek hatékony alkalmazásához, tankönyv-támogatási igény<br />
felmérése, tankönyv-támogatási rendszer alkalmazása, diákétkeztetési<br />
díjkedvezmények, pályázatok figyelése, ajánlása, szükség esetén<br />
benyújtása, nyomon követése, adminisztrációja.<br />
Az esélyegyenlıség biztosításához hozzájárul, hogy erısen támogatjuk<br />
diákjaink részvételét az Útravaló Ösztöndíj programban. Az ehhez<br />
kapcsolódó pedagógiai, adminisztrációs tevékenységet elvégezzük.<br />
Tehetséggondozó programunkon a tehetséges halmozottan hátrányosilletve<br />
hátrányos helyzető általános iskolás tanulók térítésmentesen<br />
vehetnek részt.<br />
Programunk alkalmas arra is, hogy elımozdítsa a halmozottan<br />
hátrányos helyzető tanulók esélyegyenlıségét:<br />
biztosítja azokat a lehetıségeket, melyek elısegítik képességeik<br />
hatékonyabb kibontakoztatását;<br />
tudatosítja a személyes értékeiket;<br />
megerısíti a tanulást segítı érzelmi és motivációs tényezıket.<br />
A hhh-s tanulók fejlıdésének nyomon követésére tervzzük, hogy a<br />
fejlıdés dokumentumai győjtésére tanulói dossziét (tanulói portfoliót)<br />
hozunk létre. Győjtjük a munkáikat, az értékeléseket, a mérési<br />
eredményeket, mindent, ami tudatosítja személyes értékeiket.<br />
Önismeret:<br />
A boldogulás szempontjából a legfontosabb, amiben a hhh-s tanulók<br />
nagy részének hiánya van: az önbizalom és az önállóság. A tanuláshoz,<br />
gondolkodáshoz kapcsolódó készségek csak ezekkel együtt fejleszthetık<br />
eredményesen. Kiemelt figyelmet szánunk arra, hogy a hátrányos ill.<br />
halmozottan hátrányos helyzető tanulók bekapcsolódjanak a<br />
vállalkozási és kezdeményezıképességet fejlesztı gazdasági tréning<br />
programba (JAM), ill. a Pénzügyi Oktatási Programba (POP), mert a<br />
tréningek önismereti moduljai nagymértékben erısítik az önbizalmat és<br />
az önálló gondolkodást.<br />
A szociális hátrányok enyhítését segítı tevékenységek az<br />
általános iskolában:<br />
A költségvetés adta lehetıségeket kihasználva alkalmanként a<br />
legrászorultabbaknak segítünk a diákjóléti alapból.<br />
Kirándulások, táborozások iskolai szervezésekor tekintetbe vesszük az<br />
érintett csoport anyagi helyzetét.<br />
50
Megszervezzük a rászoruló gyerekek felszereléssel, ruhával történı<br />
támogatását a szülıi közösség bevonásával.<br />
Szervezett foglalkozások, programok:<br />
• hátrányos helyzető tanulók integrációs és képességkibontakoztató<br />
felkészítése<br />
• az egyéni képességekhez igazodó kiscsoportos foglalkozás<br />
gyógypedagógus<br />
• irányításával<br />
• egyéni fejlesztési terv alapján történı foglalkozás<br />
• napközi otthon<br />
• tanulószoba<br />
• diákétkeztetés<br />
• felzárkóztató foglalkozások<br />
• az iskolai könyvtár, valamint az iskola más létesítményeinek,<br />
eszközeinek egyéni vagy csoportos használata<br />
• a nevelık és a tanulók segítı, személyes kapcsolatai<br />
• a szülık, a családok nevelési gondjai enyhítésének segítése<br />
• családlátogatások<br />
• iskolai gyermek- és ifjúságvédelmi felelıs nevelı tevékenysége<br />
• javaslat a rászoruló gyermekek önkormányzati segélyezésére<br />
Integrációs pedagógiai rendszer<br />
Az általános iskolában a 2005/2006-os tanévtıl kezdve mőködik az<br />
integrációs pedagógiai rendszer, mely a szociális hátrányokkal küszködı<br />
gyermekek érdekeit tartja szem elıtt.<br />
Intézményünk minden tanév elején elkészíti az adott évre szóló<br />
helyzetelemzést,amely tartalmazza:<br />
- kimutatás a létszámokról<br />
- beiskolázási terv<br />
- szervezetfejlesztés<br />
- erıforrás<br />
- iskolába kerülés elıkészítése<br />
- heterogén osztályok kialakítása<br />
- partnerkapcsolatok<br />
- a tanítást-tanulást segítı és értékelı eszközrendszer<br />
elemei<br />
- eszközjellegő kompetenciák – tanórán kívüli programok<br />
- módszertani elemek<br />
- mőhelymunka<br />
- értékelési rendszer<br />
- multikulturális tartalmak<br />
- pályaorientáció<br />
51
A helyzetelemzésbıl kiindulva elkészítjük az integrációs cselekvési<br />
tervet.<br />
1. Integrációs stratégia elkészítése:<br />
– jogosultság megállapítása, arányok figyelemmel kísérése<br />
- kapcsolattartás a települések önkormányzataival<br />
2. Iskolába való bekerülés segítése<br />
3. Kulcskompetenciákat fejlesztı programok mőködtetése<br />
4. Integrációt segítı programok szervezése<br />
5. Átmenetek elısegítése:<br />
- óvoda-iskola<br />
- alsó tagozat-felsı tagozat<br />
6. Együttmőködési partnerkapcsolatok kiépítése<br />
7. Háromhavonkénti szöveges értékelés lebonyolítása<br />
Közelebbi célok:<br />
1. Az intézmény tartósan képes a különbözı háttérrel és különbözı<br />
területeken eltérı fejlettséggel rendelkezı gyerekek fogadására,<br />
együttnevelésére.<br />
2. Multikulturális tartalmak beépülnek a helyi tantervbe.<br />
3. Az intézmény párbeszédet alakít ki minden szülıvel.<br />
4. Az intézményben létezik tanári együttmőködésre épülı értékelési<br />
rendszer.<br />
Távolabbi célok:<br />
1. Nı az évfolyamvesztés nélkül továbbhaladó hátrányos helyzető<br />
tanulók száma<br />
2. Csökken az intézményben a tankötelezettségi kor határa elıtt az<br />
iskolai rendszerbıl kikerülık száma.<br />
3. Nı az érettségit adó intézményekben továbbtanuló hátrányos<br />
helyzető tanulók száma.<br />
4. Az országos kompetencia mérések eredmények átlagaival az adott<br />
intézmény eredményei szinkronban vannak.<br />
Gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok a gimnáziumban<br />
Célunk, hogy olyan támogató iskolai légkört teremtsünk, ahol biztosított<br />
a tanulók testi-lelki fejlıdése. Segítsük a diákokat abban, hogy ne<br />
szenvedjenek hátrányt szociális okok vagy a gondoskodás hiánya miatt,<br />
hogy megtalálják helyüket a közösségükben, és minél harmonikusabb,<br />
teljes életet élı felnıtté válhassanak.<br />
A cél elérését szolgáló legfontosabb feladataink a gimnáziumban:<br />
A veszélyeztetettség felismerése, segítségnyújtás, a káros hatások<br />
ellensúlyozása.<br />
52
• Tanítási órákon, szünetekben, szabadidıs programok alatt<br />
igyekszünk felfigyelni az esetleges krízishelyzet miatti<br />
magatartásváltozásokra.<br />
• A problémákat pedagógiai eszközökkel orvosoljuk, súlyosabb<br />
esetekben a Gyermekjóléti Szolgálat segítségét kérjük.<br />
• Segítjük a diákokat abban, hogy maguk is felismerjék társaik<br />
veszélyeztetett helyzetét, hogy tudják, kinek jelezhetik a gondjaikat.<br />
• Továbbképzéseken, szakmai értekezleteken veszünk részt annak<br />
érdekében, hogy idıben felismerjük a veszélyeztetı tényezıket, a<br />
korai tüneteket.<br />
Általános prevenciót szolgáló feladatok:<br />
A veszélyeztetettség megelızésében kiemelt feladatunk a fiatalok<br />
személyiségfejlesztése, az egészséget befolyásoló szokások, pozitív<br />
magatar-tás kialakítása.<br />
• Rendszeres felvilágosító programokat, elıadásokat szervezünk<br />
orvosokat, egészségügyi szakembereket hívunk meg. (ÁNTSZ, kórház,<br />
RÉV)<br />
• Osztályfınöki órákon, tanórákon az egészséges életmóddal<br />
kapcsolatos ismereteket nyújtunk (osztályfınökök, szaktanárok).<br />
• Biztosítjuk a szabadidı tartalmas eltöltésének lehetıségét az<br />
iskolában és iskolán kívül (társas környezet kontrollálása,<br />
kirándulás, színház-látogatás).<br />
Folyamatos információcsere lehetısége<br />
• Együttmőködünk a Gyermekjóléti Szolgálattal, a gyermekvédelmi<br />
rendszerhez kapcsolódó feladatot ellátó intézményekkel és<br />
hatóságokkal.<br />
• Tájékoztatjuk a tanulókat és a szülıket a gyermekjóléti<br />
szervezetekrıl.<br />
• Rendszeresen tartjuk a kapcsolatot a tanulókkal, szülıkkel,<br />
kollégiumi nevelıkkel.<br />
Munkánkat akkor tekintjük eredményesnek, ha:<br />
együttmőködésünk eredményeként enyhíthetjük a hátrányos és<br />
veszélyeztetett tanulóink helyzetét, problémáikat a saját pedagógiai<br />
eszközeinkkel meg tudjuk oldani.<br />
A tanulók részt vesznek a szervezett elıadásokon, versenyeken. Egyre<br />
többen élnek egészségesen, sportolnak, túráznak, megismerik és<br />
megtapasztalják az egészséges életmód örömeit, értékeit.<br />
Tudatosan óvják egészségüket, védik magukat és társaikat a káros<br />
hatásoktól.<br />
A rászorult tanulók segítséget mernek kérni tanáraiktól, a gyermek- és<br />
ifjúságvédıtıl, védınıtıl, segítenek társaiknak a helyes döntések meghozatalában,<br />
mernek felelısen dönteni önmagukról.<br />
53
A célok megvalósulásához szükséges legfontosabb feltételek<br />
Személyi feltételek:<br />
Az iskola minden pedagógusa, osztályfınökök, gyermek- és ifjúságvédı,<br />
védını, orvos, elıadók.<br />
Tárgyi feltételek:<br />
Kazetták, CD-k, filmek, kölcsönözhetı könyvek, osztályterem<br />
(rendelkezésre állnak).<br />
Együttmőködési kapcsolatok:<br />
Gyermekjóléti Szolgálat, Szekszárd<br />
Nevelési Tanácsadó<br />
ÁNTSZ<br />
Rendırkapitányság<br />
Vöröskereszt<br />
Mentıállomás<br />
Kollégium<br />
Tolna Megyei Munkaügyi Központ<br />
RÉV<br />
Problémakezelés:<br />
Jogi lépések kezdeményezésére ifjúságvédelmi ügyekben az igazgató<br />
vagy az igazgatóhelyettesek jogosultak.<br />
Tanulók külsı szerv által történı meghallgatásán a szülı<br />
akadályoztatása estén, a szülı kérésére, az osztályfınök és a gyermekés<br />
ifjúságvédı vesz részt.<br />
Gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok az általános iskolában<br />
a) A nevelık és a tanulók személyes kapcsolatainak és a<br />
családlátogatásoknak egyik fı célja a gyermek- és ifjúságvédelemmel<br />
összefüggı problémák feltárása, megelızése. Minden pedagógus<br />
közremőködik a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok ellátásában, a<br />
tanulók fejlıdését veszélyeztetı körülmények megelızésében,<br />
feltárásában, megszüntetésében.<br />
b) Az iskolában a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok segítésére<br />
gyermek- és ifjúságvédelmi felelıs mőködik. A gyermek- és<br />
ifjúságvédelmi felelıs alapvetı feladata, hogy segítse a pedagógusok<br />
gyermek- és ifjúságvédelmi munkáját. Ezen be1ü1 feladatai közé<br />
tartozik különösen:<br />
• a tanulók és a szülık tájékoztatása azokról a lehetıségekrıl,<br />
személyekrıl, intézményekrıl, amelyekhez problémáik<br />
megoldása érdekében fordulhatnak,<br />
54
• családlátogatásokon vesz részt a veszélyeztetı okok feltárása<br />
érdekében<br />
• a veszélyeztetı okok megléte esetén értesíti a gyermekjóléti<br />
szolgálatot,<br />
• segíti a gyermekjóléti szolgálat tevékenységét,<br />
• a tanulók anyagi veszélyeztetettsége esetén gyermekvédelmi<br />
támogatás megállapítását kezdeményezi,<br />
• tájékoztatást nyújt a tanulók részére szervezett szabadidıs<br />
programokról.<br />
c) Az iskola gyermekvédelmi tevékenysége három területre terjed ki: a<br />
gyermek fejlıdését veszélyeztetı okok megelızésére, feltárására,<br />
megszüntetésére. A gyermekvédelmi problémák feltárásának az a célja,<br />
hogy a gyermekek problémáit az iskola a gyermekjóléti szolgálat<br />
segítségével minél hatékonyabban tudja kezelni, megelızve ezzel<br />
súlyosabbá válásukat. Iskolánk alapvetı feladatai a gyermek- és<br />
ifjúságvédelem területén:<br />
• fel kell ismerni, és fel kell tárni a tanulók problémáit,<br />
• meg kell keresni a problémák okait,<br />
• segítséget kell nyújtani a problémák megoldásához,<br />
• jelezni kell a felmerült problémát a gyermekjóléti szolgálat<br />
szakembereinek.<br />
d) A tanulók fejlıdését veszélyeztetı okok megszüntetésének érdekében<br />
iskolánk együttmőködik a területileg illetékes:<br />
• nevelési tanácsadóval,<br />
• gyermekjóléti szolgálattal,<br />
• családsegítı szolgálattal, `<br />
• polgármesteri hivatallal,<br />
• gyermekorvossal,<br />
• továbbá a gyermekvédelemben résztvevı társadalmi<br />
szervezetekkel, egyházakkal, alapítványokkal.<br />
e) Iskolánk pedagógiai munkáján belül elsısorban az alábbi<br />
tevékenységek szolgálják a gyermekvédelem céljainak megvalósítását:<br />
• a felzárkóztató foglalkozások,<br />
• a tehetséggondozó foglalkozások,<br />
• a differenciált oktatás és képességfejlesztés,<br />
• a pályaválasztás segítése,<br />
• a személyes, egyéni tanácsadás (tanulónak, szülınek),<br />
• egészségvédı és mentálhigiénés programok szervezése,<br />
• a családi életre nevelés,<br />
• a napközis és a tanulószobai foglalkozások,<br />
• az iskolai étkezési lehetıségek,<br />
• az egészségügyi szőrıvizsgálatok,<br />
• a tanulók szabadidejének szervezése (tanórán kívüli foglalkozások,<br />
szabadidıs tevékenységek, szünidei programok),<br />
55
• a tanulók szociális helyzetének javítása (segély, természetbeni<br />
támogatás), a szülıkkel való együttmőködés,<br />
• tájékoztatás a családsegítı és a gyermekjóléti szolgálatokról,<br />
szolgáltatásokról.<br />
4.6. Egészségnevelés<br />
Az egészségnevelés területét az EGÉSZSÉGNEVELÉSI <strong>PROGRAM</strong><br />
tárgyalja.<br />
4.7. Környezeti nevelés<br />
A környezeti nevelés területét a KÖRNYEZETI NEVELÉSI <strong>PROGRAM</strong><br />
tárgyalja.<br />
4.8. Hagyományápolás<br />
Értékelési hagyományaink a gimnáziumban<br />
Iskolánk vegyes profilú középiskolából mára gimnáziummá vált. A ’90-es<br />
évek közepétıl jelentısen megnıtt az iskolánk iránti érdeklıdés, egyre<br />
jobb eredményő tanulók jelentkeztek hozzánk. A hetedik év végi és a<br />
nyolcadik félévi teljesítményeket öt tantárgyból követjük. Ehhez<br />
hozzászámítjuk a felvételi eljárást megelızı központi írásbeli vizsga<br />
eredményeit. A hozott ill. szerzett eredmények alapján számítjuk ki az<br />
un. „beiskolázási tanulmányi átlagot”. Évente októberben visszajelzünk<br />
az általános iskoláknak volt tanulóik tanulmányi eredményességérıl<br />
(KIR-rendszeren keresztül)<br />
Rendszeresen értékeljük diákjaink tanulmányi eredményességét, az<br />
érettségi eredményeket és e kettı összhangját. Fontos mutatónak<br />
tekintjük a nyelvvizsgák (emelt szintő nyelvi érettségi) számát, tipusát, a<br />
végzıs évfolyamokon a nyelvtudás szintjét, a nyelvvizsgák arányát.<br />
A felsıoktatási felvételi eredményesség a középiskolák munkájának<br />
lényeges mutatója, érzékenyen követjük az érettségizett és a<br />
továbbtanuló diákok arányát. (intézményünkben nappali tagozaton évek<br />
óta 80 % feletti a mutató).<br />
Rendszeresen vizsgáljuk, elemezzük és értékeljük a 10. évfolyam<br />
országos kompetencia-mérésének eredményeit matematikából és<br />
szövegértés-szövegalkotásból. A tanulóknak és szüleiknek az évfolyam<br />
szintjéhez mért képességpontok alakulásáról egyénileg visszajelzést<br />
adunk.<br />
56
A gimnáziumban az osztályozás a hagyományos ötfokozatú skálán<br />
történik. A nyelvi elıkészítı évfolyamon a tanulásmódszertan és<br />
önismeret kivételével minden tantárgyat osztályozunk (az ún. készségés<br />
a modultantárgyakat is).A kiemelkedı teljesítményeket év végén<br />
írásban (záradékkal) ismerjük el.<br />
Gimnáziumi tanulmányaik befejeztével végzıs diákjaink érettségi<br />
vizsgára jelentkeznek. Nagyon ritka – nem is fordul elı minden tanévben<br />
–, hogy egy-egy diákunknak nem sikerül a tavaszi vizsga-idıszakban<br />
eredményes érettségi vizsgát tennie.<br />
Tanévenként ismétlıdı rendezvényeink a gimnáziumban<br />
• Tanévnyitó, diáknap, szalagtőzı, ballagás, tanévzáró, projekt,<br />
témahét<br />
Tanévnyitó ünnepélyünkön emléklapot adunk át iskolánk<br />
újdonsült diákjainak.<br />
A diáknapot a DÖK szervezi meg.<br />
A ballagás elıtti napokban a végzısök megkoszorúzzák<br />
névadónk Béla téri szobrát.<br />
Ballagási ünnepségünknek 1995 óta része az I. Béla<br />
Emlékplakett átadása.<br />
A plakett felirata: DIÁKOKÉRT, ISKOLÁNKÉRT, EGYMÁSÉRT<br />
Kaphatják: az iskola tanára, dolgozója, diákja, valamint olyan<br />
személy, aki az intézmény munkáját kiemelkedıen segíti,<br />
illetve az iskola minden öregdiákja , aki a társadalmi élet<br />
bármely területén közmegbecsülésnek örvend és az iskolához<br />
szorosan kötıdik.<br />
Tanévzáró ünnepélyünkön jutalmazzuk meg a tanulásban, a<br />
közösségi tevékenységben, sportban, kulturális területen élen<br />
járó diákjainkat.<br />
Tanévente a tanulókkal közösen egy (három hetet meghaladó)<br />
pedagógiai projektet és egy témahetet szervezünk<br />
• Béla Napok<br />
Minden év decemberének elsı hetében rendezvénysorozattal<br />
emlékezünk meg névadónkról, I. Béla Árpád-házi királyról.<br />
Állandó programok:<br />
mővészeti bemutató,<br />
megyei angol verseny,<br />
mővészeti, tudományos elıadások, projektek bemutatása<br />
I.Béla Kosárlabda Torna<br />
• Neumann János Nemzetközi Tehetségkutató Programtermék<br />
Verseny (szervezési projekt)<br />
57
Az informatikai versenyképesség megırzésének, a<br />
tehetséggondozásnak, iskolánk közéleti szerepvállalásának szép<br />
példája a verseny évenkénti megrendezése, melyrıl a<br />
tehetséggondozó programban a 4.4. pontban részletesen<br />
beszámoltunk és a helyi tantervben -mint szervezési projektünk<br />
megvalósítása – még szólunk.<br />
• Megemlékezések<br />
Október 6. Az aradi vértanúk emléknapja<br />
Október 23. Az 1956-os forradalom<br />
Január 22. A Magyar Kultúra Napja<br />
Február 25. A kommunista diktatúra áldozatainak emléknapja<br />
Március 15. Az 1848-49-ees forradalom és szabadságharc<br />
Április 16. A holokauszt áldozatainak emléknapja<br />
A megemlékezések formáját az éves munkaterv határozza meg.<br />
• Beiskolázási napok<br />
Október-november hónapokban összehangolt rendezvénysorozattal<br />
mutatkozunk be az irántunk érdeklıdı tanulóknak<br />
és szüleiknek. Ennek keretében részt veszünk a megyei<br />
pályaválasztási bemutatón; tájékoztatót tartunk iskolánkban<br />
pedagógiai programunkról és aktuális kínálatunkról; nyílt<br />
napokon lehetıséget nyújtunk a nyolcadikos tanulóknak<br />
tanítási órák látogatására; meghívás esetén az általános<br />
iskolák által szervezett szülıi fórumokon is részt veszünk.<br />
• A kilencedik osztályosok programjai<br />
Augusztus végén „szöcsketábor”<br />
İsszel „szöcskesimogató”<br />
(Tavasszal ismerkedés történelmi egyházaink templomaival)<br />
• Osztálykirándulások<br />
A tanulmányi kirándulásoknak két pedagógiai funkciója is<br />
van: egyrészt a közösségi összekovácsolás színtere kell, hogy<br />
legyen, másfelıl az ország kulturális, természeti értékeinek a<br />
megismerése a cél.<br />
A kirándulást tanítási idıben két naposra tervezzük, és a 9-<br />
10-11. évfolyamon (az 5 éves gimnáziumban a 12. is)<br />
engedélyezzük. A két napból egy nap a tanulmányi kirándulás<br />
napja, tehát tanítási napnak minısül. A második nap tanítás<br />
nélküli munkanap, osztálykirándulás. A tanulmányi<br />
kirándulás napján az osztályfınöknek minimum három órát<br />
úgy kell megszerveznie, hogy az egy vagy több tantárgy<br />
58
tananyagához szorosabban kapcsolódjék. Ez az iskolai<br />
helyszínen feldolgozott tananyagot mélyíti, gazdagítja,<br />
életszerővé teszi. Olyan tartalmat közvetít, melyhez<br />
követelmények nem kapcsolódnak, de hosszú távon ezek is a<br />
személyiség építıköveivé válnak. Mivel az iskolai tananyag<br />
feldolgozásához kapcsolódó intézményen kívüli tevékenységet<br />
az oktatási intézmény költségvetésének terhére lehet<br />
megszervezni, a tanulmányi kiránduláson való részvételre<br />
tanulóinkat nem kötelezzük, ezen a téren kollektív tanulói,<br />
szülıi döntés nem hozható.<br />
A szülıi szervezetnek és az iskolai diákönkormányzatnak<br />
biztosítjuk azt a jogot, hogy meghatározza azt a legmagasabb<br />
összeget, amelyet az intézményünk által szervezett nem<br />
ingyenes szolgáltatások körébe tartozó osztálykirándulás<br />
megvalósításánál nem lehet túllépni. Aki nem vesz részt az<br />
osztálykiránduláson – így ennek tanulmányi programrészén<br />
sem – az a kirándulás ideje alatt iskolai helyszínen az internet<br />
segítségével olyan elızetesen, az osztályfınök által kiadott<br />
feladatot old meg, mellyel megismeri azokat a nemzeti,<br />
kulturális értékeket, melyeket személyesen nem látogat meg.<br />
Errıl a kirándulást követı héten dolgozatot ad be.<br />
A kirándulások szervezése kialakult hagyományaink szerint<br />
történik. A tanév helyi rendjét úgy határozzuk meg, hogy a<br />
teljes egészében önköltséges kirándulások szervezésére mód<br />
nyíljon.<br />
• Sport- és természetvédelmi programok<br />
A sport-, ill. természetvédelmi programokat rendszerint délután<br />
és hétvégén szervezzük, pályázati forrásból vagy térítéses<br />
szolgáltatásként.<br />
Hagyományörzı tevékenységek az általános iskolában<br />
• Tanévnyitó ünnepélyünkön emléklapot adunk át iskolánk újdonsült<br />
diákjainak.<br />
• Intézményünk a községalapító Bezerédj István nevét viseli. Fontos<br />
feladat névadónk emlékének ápolása.<br />
• Ezt szolgálja az évenkénti megemlékezés okt.28-án a névadó<br />
születésnapjáról, a különféle iskolai szintő rendezvények<br />
megszervezése.<br />
• Minden tanév folyamán ünnepséget, megemlékezést tartunk a<br />
következı alkalmakkor:<br />
• Bezerédj István születése<br />
• október 6-án az Aradi vértanúk<br />
• 1956. okt.23.<br />
• 1848. márc.15. évfordulóján<br />
59
• idısek napján<br />
• karácsonykor, anyák napján, a 8.osztályosok<br />
• ballagásakor.<br />
• Az iskolagaléria ad bemutatkozási lehetıséget mővészek<br />
kiállításainak.<br />
• Tanév végén kulturális bemutatót tartunk.<br />
• Tanulóink munkáiból rajzkiállítást rendezünk évente.<br />
• Minden évben megrendezzük az iskolai vers-, prózamondó és<br />
helyesírási versenyeket, ezzel is ápolni kívánjuk a magyar nyelv<br />
tiszteletét, szeretetét.<br />
• Az iskolai élet eseményeirıl évkönyvet vezetünk.<br />
• Az aktuális tudósításokat, fotókat, riportokat a megyei napilapban is<br />
közzétesszük.<br />
Nemzetközi kapcsolataink<br />
Cserelátogatások:<br />
A külföldi kapcsolatok egyrészt a SOCRATES Comenius<br />
programokba történı bekapcsolódás révén valósultak meg.<br />
Ennek során EU-s és EU-n kívüli cserelátogatásokra került az<br />
elmúlt években sor. E programok társalgási nyelve az angol<br />
volt.<br />
Másrészt központi pályázatok nélkül is létrejöttek<br />
cserelátogatások középiskolákkal. A külföldi kapcsolatok<br />
ápolásában jelentıs anyagi támogatást nyújt számunkra az I.<br />
Béla Alapítvány.<br />
Bekapcsolódás nemzetközi internetes projektekbe<br />
Évrıl évre igyekszünk lehetıséget biztosítani diákjainknak<br />
arra, hogy célnyelvi országban gyakorolják megszerzett<br />
nyelvtudásukat. Az elmúlt években sor került angliai,<br />
olaszországi tanulmányi kirándulásokra, valamint tanulóink<br />
nemzetközi táborokban is képviselték iskolánkat, például<br />
Bécsben.<br />
Az utazásokra, programokra a modern infokommunikációs<br />
technika minden lehetıségét felhasználva készültek fel és<br />
számoltak be tapasztalataikról. Ezáltal nemcsak nyelvi, hanem<br />
informatikai és kulturális ismereteik is bıvültek.<br />
A nemzetközi oktatási projektformákban való részvétel<br />
pedagógiai elınyeit – összhangban alapelveinkkel – a<br />
következıkben látjuk:<br />
• A tanulók Internet-felhasználása célirányossá, tudatossá,<br />
motiváltabbá tehetı általa.<br />
• A személyes kapcsolatteremtés élménye nagyban hozzájárul<br />
diákjaink világképének és tárgyi tudásának<br />
60
gazdagodásához, a másság megismeréséhez és<br />
elfogadásához, vagyis a tolerancia természetessé válásához.<br />
• A projektmunkában való részvétel minden esetben kreatív,<br />
alkotó jellegő munkát jelent, ami a különbözı tanórákon<br />
megszerzett elméleti tudásanyag gyakorlati felhasználását<br />
és egyfajta szintézisét követeli meg.<br />
• A komplex jellegő projektmunkák elkészítése során a<br />
diákok megtapasztalják a munkamegosztás, az<br />
együttmőködés és az egyéni felelısség jelentıségét a közös<br />
alkotó folyamatban.<br />
• A munka során fejlıdik idegen nyelvi szóbeli és írásbeli<br />
önkifejezési készségük, gazdagodik szókincsük.<br />
Iskolai egyenruha<br />
Ünnepi alkalmakkor sötét szövetnadrág vagy sötét szoknya,<br />
fiúknak fehér ing - a gimnáziumban iskolai emblémával -,<br />
lányoknak az általános iskolában fehér blúz, a<br />
gimnáziumban matrózblúz és embléma viselése kötelezı.<br />
4.9. Iskolai közélet<br />
A diákok szerepvállalása az iskolai közéletben, az önkormányzatiság<br />
érvényesülése pedagógiai szemléletmódunk alapja.<br />
A tanulói részvétel mértéke, az együttmőködés módja, az iskolánkra<br />
jellemzı közvetlen tanár-diák viszony az oktatás-nevelés folyamatában<br />
meghatározó, mert ettıl függ, hogy tanár és diák a tanítás-tanulás<br />
kulcsfontosságú tevékenységeit mennyire végzi szívesen és tudatosan.<br />
A jó iskolai közérzet a tanároknak és diákoknak közös érdeke. Ennek<br />
egyik feltétele a szervezett, jól mőködı iskolai közélet.<br />
Az iskolai közélet formálásában a vezetı szerep a pedagógusé. A<br />
pedagógus mintaadó, értékközvetítı, vezetı szerepét ugyanakkor<br />
toleránsan érvényesíti.<br />
Célunk segíteni tanulóinkat abban, hogy a közösségért tenni akaró és<br />
tenni tudó aktív felnıttekké váljanak.<br />
A cél elérését szolgáló feladataink:<br />
Be kell vonnunk tanulóinkat az iskolai döntések elıkészítésébe, a<br />
tervezés és értékelés folyamatába. Kölcsönös információcserével<br />
törekednünk kell arra, hogy megismerjék közösségünk legfontosabb<br />
gondjait és törekvéseit, hogy mindezzel azonosságot tudjanak vállalni.<br />
Tevékenységek, kapcsolatrendszer:<br />
• Az iskola tanulóinak szervezett képviseletét a diákönkormányzatok<br />
(DÖK) látják el. A diákönkormányzatok tevékenysége a tanulókat<br />
61
érintı valamennyi kérdésre kiterjed. A diákönkormányzatok élén<br />
választott iskolai diák-bizottság (DÖK-vezetıség, Csúcs DÖK) áll. A<br />
diákönkormányzatok mőködését segítı tanárok támogatják. A<br />
diákképviselet és az intézményvezetés kapcsolattartásának módját az<br />
iskolai Szervezeti és Mőködési Szabályzat rögzíti. A kapcsolattartás<br />
kulcskérdése a rendszeresség.<br />
• Az iskolák a DÖK mőködéséhez évente fenntartói támogatás esetén<br />
tudnak pénzügyi keretet biztosítani, melynek felhasználásáról a DÖK<br />
önállóan dönt. Egyébként a rendezvények szervezését térítési díjjal<br />
lehet megoldani.<br />
• A mőködés tárgyi feltételeit az iskolák biztosítják (DÖK-terem,<br />
infrastruktúra).<br />
• Az iskola igazgatója minden, a diákságot érintı ügyben tájékoztatja<br />
(az érintett) DÖK vezetıségét. A fontos döntéseket hozó tantestületi<br />
értekezleteken lehetıvé teszi a diák-önkormányzati vezetık<br />
részvételét.<br />
• Az iskola igazgatója felelıs azért, hogy a diákönkormányzatok<br />
javaslattételi, véleményezési és egyetértési jogát gyakorolhassa (tanév<br />
helyi rendje; iskolai dokumentumok, szabályzatok módosítása;<br />
tantárgyválasztással, tankönyvek kiválasztásával összefüggı<br />
kérdések; tankönyvtámogatás elvei és eljárásai; szociális és fegyelmi<br />
ügyek; I. Béla emlékplakett odaítélése).<br />
• Az iskola évente lehetıvé teszi a szorgalmi idıben szervezett diákönkormányzati<br />
vezetıképzésen való részvételt 2-3 diák számára.<br />
• A diákközgyőlésen (évente kétszer) a nevelıtestület tagjai részt<br />
vesznek. A diákközgyőlés a diákközösség legmagasabb fóruma.<br />
• A diákönkormányzat rendezvényeit a nevelıtestület támogatja,<br />
azokon részt vesz, felügyeletet vállal. A diáknap lebonyolításában a<br />
tanári kar a diákigazgató irányításával közremőködik.<br />
• A tanulói tájékoztatás eszközei az iskolaújság és az iskolarádió.<br />
• Az iskolák diákönkormányzatainak delegáltjai részt vesznek a Csúcs-<br />
DÖK munkájában.<br />
Munkánkat eredményesnek tekintjük, ha<br />
• az iskola költségvetésében megjelenik a diákönkormányzat számára<br />
elkülönített keret;<br />
• a DÖK-terem kihasználtsága növekszik;<br />
• a diákönkormányzat önállóan mőködik, a DÖK-segítı felnıtt<br />
kezdeményezı szerepe csökken;<br />
• a webes iskolaújság minimum kéthavonta frissül. Az iskolarádió<br />
rendszeresen mősort sugároz és információt közvetít.<br />
62
5. Kapcsolattartás – kommunikáció<br />
5.1. Az iskola és a szülıi ház kapcsolata<br />
A szülık a legfontosabb partnereink, akik az iskolaválasztással<br />
kifejezték nevelési alapelveink és céljaink elfogadását.<br />
Az az alapelvünk, hogy az oktatás és nevelés összhangján alapuló<br />
pedagógiai folyamat irányítója a tanár, a szülıkkel az egyenrangú<br />
kapcsolatra törekvés mellett érvényesül. A nevelés a pedagógus és a<br />
szülı közös feladata, az együttmőködés a tanuló alapvetı érdeke, a<br />
pedagógusnak és a szülınek pedig az oktatási törvényben is elıírt<br />
kötelezettsége.<br />
Feladataink, az együttmőködés tartalmi elemei:<br />
A szülıkkel folyamatosan konzultálunk gyermekeik fejlıdésérıl,<br />
munkájáról, a közösségben elfoglalt helyérıl, kapcsolatainak<br />
jellemzıirıl. A tanulásirányítás, a tehetséggondozás, a segítı<br />
tevékenységek (szociális hátrányok, tanulási kudarcok, beilleszkedési<br />
nehézségek), a továbbtanulás, pályaorientáció, a magatartás és<br />
szorgalom formálása az együttmőködés legfontosabb területei.<br />
Célunk, hogy a szülıkkel a családdal együttmőködve segítsünk a<br />
Pedagógiai programban megfogalmazott célok sikeres megvalósítását.<br />
Az együttmőködés fórumai, a kapcsolattartás formái:<br />
• a szülıi önkormányzatiság a szülıi szervezet mőködésével<br />
érvényesül: iskolánkban ez a szülıi munkaközösség választmánya<br />
(SZMK), osztályszülıi keretben választott küldöttekkel (gimnáziumi<br />
osztályonként általában 2 fı, általános iskolai osztályonként 2 fı).<br />
Ennek elnökét a küldöttek maguk választják. Az SZMK meghatározza<br />
programját, de az iskolavezetés és a DÖK is kezdeményezheti<br />
összehívását.<br />
• az osztályok küldöttei a szülıi értekezleteken összegyőjtik a<br />
problémákat, és ugyanezen alkalmon jelzik az ügyek elintézését vagy<br />
a velük kapcsolatos eljárásokat.<br />
• Az iskolavezetés és az SZMK között szervezett kapcsolattartást<br />
tanévente az iskola munkaterve rögzíti és ütemezi. Évente legalább<br />
két alkalommal az igazgató ad tájékoztatást az iskola munkájáról.<br />
• Minden tanévben a nyílt napon részletesen tájékoztatjuk a szülıket<br />
iskolánk nevelésfilozófiájáról, céljairól, a képzési szerkezetrıl, az<br />
oktatás-nevelés eredményességérıl.<br />
• Szülıi értekezletet félévente egyszer (tanévente kétszer), a<br />
középiskolai végzıs évfolyamon tanévente háromszor szervezünk.<br />
63
• Fogadóórát a szülıi értekezletek között, tanévente két alkalommal<br />
tartunk.<br />
• A szülıket írásban, az ellenırzı könyv útján tájékoztatjuk. Az<br />
osztályfınökök a félévek zárása elıtt minimum egy hónappal levélben<br />
tájékoztatják a vártnál gyengébben teljesítı diákok szüleit, szükség<br />
esetén kezdeményezve a találkozást az osztályfınökkel, szaktanárral.<br />
• A szülıket a középiskolában elızetes egyeztetés alapján-, az általános<br />
iskolában folyamatosan fogadjuk.<br />
• A kapcsolattartás telefonon (ha a szülı igényli, e-mailben is)<br />
megvalósul.<br />
• A rendezvényekre az SZMK vezetıjét ill. képviselıjét minden<br />
alkalommal meghívjuk.<br />
• A Szervezeti és Mőködési Szabályzat meghatározza a szülıi közösség<br />
döntési egyetértési, javaslattételi, véleményezési jogkörét. Az igazgató<br />
a felelıs azért, hogy a szülık jogosultságaikat gyakorolhassák.<br />
• A gimnáziumi tanulók nagyobb csoportját (évfolyamok, gimnáziumi<br />
tanulók, szakközépiskolai tanulók) érintı döntéseket hozó<br />
nevelıtestületi értekezleteken az SZMK vezetıinek részvételét<br />
(tanácskozási joggal) lehetıvé tesszük.<br />
Az együttmőködést akkor tartjuk eredményesnek, ha<br />
• a kapcsolattartás rendszeres;<br />
• a tájékoztatás korrekt és kölcsönös, a tanuló jogait tiszteletben tartó;<br />
• tanárok és szülık egyaránt elégedettek az információk mennyiségével<br />
és mélységével, és mindezt a tanulói elégedettség is alátámasztja.<br />
5.2. Az iskola tanárainak és más dolgozóinak kapcsolata<br />
A pedagógiai döntések fóruma a tantestületi értekezlet. A tantárgypedagógiai<br />
munka közvetlen koordinálása szakmai<br />
munkaközösségekben történik. A nevelıtestület és a szakmai<br />
munkaközösségek feladat- és hatáskörét a Szervezeti és Mőködési<br />
Szabályzata írja le.<br />
Az éves munkatervben meghatározzuk a tanévi feladatokat, ebben a<br />
munkaközösségek szerepvállalását. A tanév végén értékeljük<br />
tevékenységünket, és elindítjuk a következı tanév tervezési folyamatát.<br />
Az iskolák dolgozóinak (alkalmazotti közösségének) jogszabályban elıírt<br />
érdekérvényesítı szervezete a Közalkalmazotti Tanács és a pedagógus<br />
szakszervezet.<br />
Az iskola tanárai kapcsolatrendszerének mőködését önértékelési<br />
rendszerünkben kétévente teszteljük, a mőködés eredményességét az<br />
elızı mérésekhez viszonyítjuk.<br />
64
5.3. Együttmőködés más intézményekkel<br />
Az iskolánkról formált vélemény kialakulásában nagy jelentıségő, hogy<br />
milyen minıségő a kapcsolatrendszerünk. Ezt fontosnak tartjuk<br />
nevelési szempontból is: a nyitott iskolában a világban eligazodni képes<br />
fiatalok nevelıdnek.<br />
Célunk a kapcsolatok ápolása, építése.<br />
Az együttmőködés színterei, formái:<br />
• A kollégiummal:<br />
Iskolánk tanulóinak kb. 10%-a kollégista. A kollégium közvetlen<br />
szomszédságából adódóan kollégista tanulóink nevelési-oktatási<br />
gondjainak megoldásában folyamatos együttmőködés lehetséges és<br />
szükséges az osztályfınökök, a szaktanárok és a kollégiumi<br />
nevelıtanárok között.<br />
• Sportegyesületekkel, kulturális csoportokkal, mővészeti<br />
alapiskolával, civil szervezetekkel:<br />
Tanulóink harmonikus személyiséggé nevelésében fontosnak tartjuk<br />
iskolán kívüli tevékenységüket. Ezért azt támogatjuk és elismerjük.<br />
Törekszünk arra, hogy a tanulásban kiemelten segítsük ıket. A<br />
tanulóinkat foglalkoztató szervezeteket az iskolai rendezvényeinkbe<br />
bevonjuk. A sportosztály mőködéséhez a sportegyesületekkel<br />
együttmőködési megállapodást kötünk.<br />
• Az I. Béla Alapítvánnyal:<br />
Pedagógiai programunk megvalósításában nagy segítségünkre van az<br />
iskola mellett mőködı alapítvány, mely céljaink megvalósításának,<br />
hagyományaink megırzésének egyik legfontosabb anyagi biztosítéka.<br />
A Kuratórium elnökét valamennyi rendezvényünkre meghívjuk, az<br />
immár hagyományossá vált I. Béla Alapítványi bálon pedig a<br />
nevelıtestület nagy része részt vesz, diákjaink a lebonyolításban is<br />
közremőködnek.<br />
• Az Illyés Gyula Megyei Könyvtárral:<br />
Író-olvasó találkozókkal, rendezvényeiken részvétellel, tanórán kívüli<br />
rendszeres tevékenységben való aktív szerepvállalással, pályázati<br />
projektekben való közös tevékenységgel<br />
• A Mővészetek Házával, a Babits Mihály Mővelıdési Házzal:<br />
Hangversenyek és színházi programok szervezésével, kiállítások<br />
látogatásával, ill. nagyszabású rendezvényeink (I. Béla Napi Mővészeti<br />
bemutató) színhelyeként. A Mővelıdési Ház nyári informatikai<br />
táborának igény esetén helyszínt biztosítunk.<br />
• A Tolna Megyei Levéltárral és a Wosinsky Mór Megyei<br />
Múzeummal:<br />
Rendezvények, kiállítások, levéltári és múzeumi órák, központi<br />
„szakkörök” látogatásával.<br />
65
• A helyi médiával (újságok, szekszárdi tv):<br />
Marketing tevékenységünk egyik legfontosabb eleme iskolánk<br />
munkájának folyamatos bemutatása.<br />
• A gazdálkodó szervezetekkel:<br />
A szakmai gyakorlati képzés, a szakközépiskolai szakmai alapozó képzés<br />
tárgyi feltételeinek megteremtésében több szervezettel építettünk ki<br />
kapcsolatot, melyet a Neumann Verseny szervezésével is ápolunk. Az<br />
együttmőködı gazdálkodó szervezetek képviselıit szakmai elıadóként,<br />
zsőritagként meghívjuk. Támogatóink nevét a honlapon nyilvánosságra<br />
hozzuk.<br />
• Az egészségnevelésben, környezeti nevelésben együttmőködı<br />
partnereinket és a kapcsolat tartalmát egészségnevelési- ill. környezeti<br />
nevelési programunk tartalmazza.<br />
• A pedagógiai szakmai szolgáltatókkal és a pedagógiai<br />
szakszolgálattal:<br />
A szakmai szolgáltatást nevelıtestületi belsı képzéshez,<br />
továbbképzéshez vesszük igénybe. Bekapcsolódunk a megyei feladatokat<br />
ellátó pedagógiai szakmai szolgáltató szervezet által szervezett szakmai<br />
programokba, Iskolánk három tanára lát el szaktanácsadói feladatokat<br />
a pedagógiai intézet megbízásából. A pedagógiai szakszolgálat segítségét<br />
(szakvizsgálatát) szükség esetén igénybe vesszük.<br />
Szoros együttmőködést építettünk ki a TÁMOP 3.2.2. pályázat Déldunántúli<br />
nyertesével, a Garay Általános Iskola és AMI-val, az általa<br />
mőködtetett szakmai szolgáltatóval (Kontaktus). Rendszeresen<br />
szervezünk közös pedagógiai mőhelymunkát.<br />
• A Megyei Munkaügyi Központtal:<br />
Az osztályfınökök közösségformáló munkáját a központ pszichológusa<br />
segíti. „Pályaválasztás” címő rendezvényüknek hagyományosan<br />
résztvevıi vagyunk.<br />
• Az általános iskolákkal:<br />
Intenzív kapcsolatot tartunk a beiskolázási tevékenységünk kapcsán.<br />
Részt veszünk a nyolcadik osztályosok szüleinek az általános iskolában<br />
szervezett pályaválasztási szülıi értekezleten. A nyolcadikosok<br />
osztályfınökeit és az általános iskolák vezetıit minden évben – egymás<br />
munkájának megismerésére – találkozóra hívjuk iskolánkba.<br />
Tehetséggondozó programunk részeként 2002 óta szervezünk általános<br />
iskolások számára ún. gimnáziumi elıkészítıt. Tehetséggondozó<br />
Középiskolaként 9 általános iskolával kötöttünk megállapodást a<br />
tehetséges hátrányos helyzető tanulók felkutatásának támogatására és<br />
programunkba való bevonásukra. Együttmőködünk az általános<br />
iskolákkal minıségbiztosítási rendszereik mőködése terén is. Kérésre a<br />
KIR rendszeren túl is tájékoztatjuk ıket a hozzánk felvett tanulóink<br />
helytállásáról.<br />
• A város és a megye középiskoláival:<br />
A vizsgáztatás, a tehetséggondozás terén az együttmőködésben már<br />
vannak kialakult hagyományaink. Törekszünk a tapasztalatcserére,<br />
pedagógiai gyakorlatunk kölcsönös megismerésére. Nyitottak és készek<br />
66
vagyunk minden további tartalmi együttmőködésre. Pedagógusok közös<br />
foglalkoztatásában és a közös képzésekben rejlı lehetıségeket tervezzük<br />
kölcsönösen elınyös együttmőködéssel megvalósítani.<br />
• A HEFOP volt konzorciumi partnereinkkel:<br />
A kompetencia alapú képzés bevezetésére a Dél-dunántúli régióban<br />
konzorciumi együttmőködésben veszünk részt. A konzorciumot egy<br />
óvoda, négy általános iskola és négy középiskola hozta létre. A<br />
kompetencia alapú képzésben szerzett tapasztalatokat a tagok<br />
rendszeresen megosztják egymással.<br />
• Pécsi Tudományegyetemmel:<br />
A Pollack Mihály Mőszaki Karral, a CISCO helyi akadémia és a<br />
mőszaki informatikus mérnökasszisztens képzés kapcsán<br />
intézményeink között együttmőködési megállapodás jött létre. Ez alapot<br />
ad arra, hogy a jövıben egyéb szakképzéssel vagy felnıttképzéssel<br />
kapcsolatos témákban is megtaláljuk a kölcsönösen elınyös<br />
együttmőködés lehetıségeit. Ez a kapcsolat lehetıvé tette a felsıfokú<br />
szakképzés egyetem által kontrollált, magas szakmai szinten tartását.<br />
• Nemzetközi oktatási kapcsolataink:<br />
Az Európai Unió polgáraiként elengedhetetlenül szükséges, hogy<br />
tanulóink személyesen is szerezzenek tapasztalatokat más kultúrákról,<br />
gondolkodásmódról, életstílusról. A személyes kapcsolattartás élménye<br />
gazdagítja tanulóink világképét és bıvíti ismereteiket.<br />
A kapcsolattartás során az idegen nyelv élıvé válik, a kommunikációs<br />
képesség gyorsan fejlıdik.<br />
A hatékony kommunikáció feltétele a nyelvtudás, a nyelvtanulás tehát<br />
értelmet nyer. Az elektronikus kommunikáció igénybevételével pedig az<br />
Internet-felhasználás tudatossá válik.<br />
Iskolánkban tanulóink számára tanórai keretekben biztosítjuk az élı<br />
idegen nyelvek és az elektronikus kommunikációhoz szükséges<br />
készségek elsajátítását. A nemzetközi kapcsolatokban való részvételre az<br />
elmúlt években pályázatok révén nyílt lehetıségünk. Kétéves Comenius<br />
pályázat keretében két pályázattal kilenc-kilenc külföldi középiskolával<br />
építettünk ki kapcsolatot, szerveztünk tanévente több cserelátogatást. A<br />
projektnek ez a része lezárul, diákjaink ma szaktanári irányítással<br />
elektronikus úton tartják a kapcsolatot és zárják le pályázati programot<br />
projektmunka keretében.<br />
Folyamatosan nyújtjuk be pályázatainkat újabb nemzetközi kapcsolatok<br />
építésére. Ezen túlmenıen is folyamatosan keressük az alkalmat<br />
nemzetközi diákcserékhez, külföldi utakhoz.<br />
A nemzetközi kapcsolatok megırzésében, újak felkutatásában, a<br />
lehetıségek feltérképezésében a nyelvi munkaközösség vállal vezetı<br />
szerepet.<br />
A jövıben a diákcserék mellett továbbra is tágítani szeretnénk a<br />
nemzetközi együttmőködés virtuális formáit különbözı oktatási<br />
projektekbe való bekapcsolódással.<br />
67
6. Szolgáltatásaink<br />
6.1. A középiskola szolgáltatásai<br />
6.1.1. Térítésmentes szolgáltatások<br />
Könyvtár<br />
A könyvtár – a maga sajátos eszközeivel, lehetıségeivel – hatékonyan<br />
segíti a pedagógiai programban rögzített célok, feladatok<br />
megvalósulását: szakszerően, folyamatosan gyarapított és sok<br />
szempontúan feltárt állományára épülı szolgáltatásaival korszerő<br />
információs bázisa az iskolában végzett tevékenységeknek, teret adva a<br />
sokoldalú, színes iskolai életnek.<br />
Könyvtári állomány:<br />
könyvek száma: 19223 db<br />
ebbıl az „Esze Tamás győjtemény” (letét): 2622 db<br />
angol szakkönyvtár (letét): 1005 db<br />
egyéb információhordozók (CD-lemez, videokazetta): 620 db<br />
Tevékenységi formák:<br />
kölcsönzés,<br />
könyvtári órák,<br />
szakirodalom ajánlása,<br />
tanácsadás, tájékoztatás,<br />
helyben olvasás, kutatás (pl. kiselıadások elkészítéséhez, különbözı<br />
tanulmányi versenyekhez, egyéni tanuláshoz – tanításhoz, iskolai<br />
mősorokhoz stb.)<br />
elıjegyzés,<br />
a tartós tankönyvek nyilvántartása, kölcsönzése.<br />
Informatikai szolgáltatások<br />
• Az iskolánk honlapján keresztül virtuális tanszobát üzemeltetünk. Ez<br />
tantárgyankénti-csoportonkénti kurzusok tananyagokat és<br />
feladatokat, információs anyagokat tartalmaznak a diákok számára,<br />
melyek adattartalmáról az érintett szaktanárok gondoskodnak.<br />
• Tanítási idıben, az óraközi szünetekben és lyukasórákban a tanulók<br />
számára rendelkezésre állnak a B ép. 17. sz. teremben<br />
(Internetterem, Calypso) a számítógépek korlátozás nélküli<br />
használatra.<br />
68
• Tanítási idın túl az Internet elérésére, illetve számítógép<br />
használatára egy számítógépes termet tartunk nyitva, melyet a<br />
tanulók használhatnak.<br />
• Tanulóink számára lehetıvé tesszük, hogy az iskola webszerverén<br />
saját osztály-honlapot üzemeltessenek, ezáltal egy újabb lehetıséget<br />
teremtettünk arra, hogy az osztályközösség továbbfejlıdjön.<br />
Sport<br />
Célunk, hogy – lehetıségeinkhez mérten – több alkalmat nyújtsunk a<br />
sportolásra és a mozgásra a testnevelés órákon kívül is, és minél több<br />
tanuló találja meg és használja ki ezeket a lehetıségeket. A<br />
mindennapos testedzés programját az egészségnevelési program<br />
tartalmazza. Az alábbi tevékenységekre van lehetıség:<br />
Iskolai sportkör<br />
Az iskolai sportkör sportcsoportonként heti két órában biztosít<br />
rendszeres mozgáslehetıséget tanulóinknak a következı sportágakban:<br />
kosárlabda, röplabda, floorball (a csoportok indítása tanévenként<br />
változó, idıkereteit az óratervek tartalmazzák).<br />
Tömegsport<br />
A játék- és versenyigény kielégítését szolgálják ezek a délutáni<br />
foglalkozások.<br />
Tömegsport órákon zajlanak az iskolai házibajnokságok versenyei is<br />
(labdarúgás, kosárlabda, asztalitenisz, stb.). A tanulók szinte<br />
folyamatosan használhatják a kondi termet és az asztalitenisz helyiséget<br />
délután.<br />
Gyógytestnevelés<br />
Iskolánkban 2000 óta biztosítunk gyógytestnevelési foglalkozásokat a<br />
rászoruló tanulók számára.<br />
6.1.2. Térítéses szolgáltatásaink<br />
A helyi tantervben az óratervekben meghatározott órakereteken felül a<br />
tanórán kívüli tevékenység térítési díjas illetve teljes egészében<br />
önköltséges (tandíjas).<br />
Azt, hogy melyik tanórán kívüli tevékenység tartozik a térítési díjas,<br />
illetve tandíjas szolgáltatások közé, azt a tanév elején megfogalmazódó<br />
igények alapján az iskolavezetés az éves költségvetési keretek<br />
függvényében határozza meg. A döntést befolyásolja az igénybevevı<br />
tanulói kör nagysága is.<br />
69
Teljes egészében önköltséges szolgáltatások:<br />
• a nyelvvizsgára felkészítı tanfolyamok;<br />
• a „harmadik” idegen nyelvként zajló nyelvi képzés (az iskolánkban<br />
orosz, holland, és olasz nyelv szakos pedagógusok vezetésével);<br />
• tanár-diák közös kezdeményezésére szervezıdı nem órarendi<br />
órák, olyan tantárgyakból, melyekbıl az iskola a helyi tantervében<br />
nem vállalta a középszintő vagy nem vállalta az emelt szintő<br />
érettségire való felkészítést;<br />
• a nem tanulmányi kirándulásként szervezıdı iskolán kívüli<br />
programok, osztálykirándulások, pihenınapon és munkaszüneti<br />
napon szervezett tevékenységek, még akkor is, ha azon iskolánk<br />
tanára(i) is részt vesz(nek);<br />
• tanítási szünetben szervezett táborok.<br />
Amennyiben költségvetési, pályázati, alapítványi vagy más források<br />
lehetıvé teszik, a teljes egészében önköltséges szolgáltatásaink részben<br />
önköltségessé, a részben önköltségesek adott estben ingyenessé<br />
válhatnak.<br />
Egyéb térítéses szolgáltatásaink<br />
• iskolai étkeztetés<br />
Tanulóink a Kollégium menzáján ebédelhetnek. Menzai igényüket<br />
az iskola pénztárába jelenthetik be.<br />
• büfé<br />
• tanügyigazgatási nyomtatványok fénymásolása, vizsgadolgozatok<br />
másolása<br />
(Szakkönyvek oldalai és folyóiratok térítés díj ellenében sem<br />
másol-hatók!)<br />
Külsı igénybevevınek nyújtott szolgáltatások<br />
Szakmai, oktatási, kulturális, szabadidıs és sportrendezvényekhez<br />
szabad tantermeink, helyiségeink bérbeadása.<br />
Jó gyakorlatok átadása közoktatási intézményeknek<br />
6.2. Szolgáltatásaink az általános iskolában<br />
a.) Napközi otthon, tanulószoba.<br />
A közoktatási törvény elıírásainak megfelelıen - ha a szülık<br />
igénylik - az iskolában tanítási napokon a délutáni idıszakban<br />
az 1-8. évfolyamon napközi otthon, vagy tanulószoba mőködik.<br />
b.) Diákétkeztetés<br />
A napközi otthonba felvett tanulók napi háromszori étkezésben<br />
(tízórai, ebéd, uzsonna) részesülnek. A napközibe nem járó<br />
70
tanulók számára - igény esetén – ebédet, tízórait biztosít az<br />
intézmény. Az iskola fenntartója által megállapított étkezési<br />
térítési díjakat az iskolában kell befizetni.<br />
c.) Iskolai sportkör<br />
Az iskolai sportkör tagja az iskola minden tanulója. Az iskolai<br />
sportkör a tanórai testnevelési órákkal együtt biztosítja a tanulók<br />
mindennapi testedzését, valamint a tanulók felkészítését a<br />
különféle sportágakban az iskolai és iskolán kívüli<br />
sportversenyekre.<br />
d.) Szabadidıs foglalkozások<br />
A szabadidı hasznos és kultúrált eltöltésére kívánja a<br />
nevelıtestület a tanulókat azzal felkészíteni, hogy a felmerülı<br />
igényekhez és a szülık anyagi helyzetéhez igazodva különféle<br />
szabadidıs programokat szervez. (pl. túrák, kirándulások,<br />
táborok, színház- és múzeumlátogatások, klubdélutánok, táncos<br />
rendezvények stb.). A szabadidıs rendezvényeken való részvétel<br />
önkéntes, a felmerülı költségeket a szülıknek kell fedezniük.<br />
e.) Iskolai könyvtár<br />
A tanulók egyéni tanulását, önképzését a tanítási napokon<br />
látogatható iskolai könyvtár segíti.<br />
f.) Községi könyvtár<br />
A községi könyvtár tevékenysége alapján közmővelıdési<br />
könyvtárként mőködik, s mint nyilvános könyvtár a község<br />
minden lakosának elérhetı. Feladata, hogy közremőködjön az<br />
általános mővelıdési igények állandó fejlesztésében és<br />
kielégítésében, a tájékozódásban, a szabadidı hasznos<br />
eltöltésének megszervezésében.<br />
g.) Az iskola létesítményeinek, eszközeinek egyéni vagy csoportos<br />
használata. A tanulók igényei alapján elızetes megbeszélés után<br />
lehetıség nyílik arra, hogy az iskola létesítményeit, illetve<br />
eszközeit (pl. sportlétesítmények, számítógép stb.) a tanulók -<br />
tanári felügyelet mellett - egyénileg vagy csoportosan<br />
használhassák.<br />
h.) Az iskolában a területileg illetékes, bejegyzett egyházak - az<br />
iskola nevelı és oktató tevékenységétıl függetlenül - hit- és<br />
vallásoktatást szervezhetnek.<br />
71
i.) Logopédiai ellátás: a beszédhibás tanulók, a megkésett<br />
beszédfejlettségő gyermekek kiszőréséhez és fejlesztéséhez nyújt<br />
segítséget, a részképesség zavarok feltárása az óvoda<br />
nagycsoportjában már elkezdıdik.<br />
j.) A pedagógusok az iskolai munkát segítı védını és az iskolaorvos<br />
javaslatára a szakorvosok elıírásainak megfelelıen szakképzett<br />
testnevelı tanár foglalkozik a gyógytestnevelésre utalt<br />
tanulókkal.<br />
k.) A tornacsarnok tanórán kívül szolgáltató sportlétesítmény:<br />
nyitvatartási idıben az ifjúság, a lakosság rendelkezésére áll<br />
meghatározott rend és díjtételek szerint.<br />
l.) Tanulóinknak meghatározott évfolyamon úszásoktatást<br />
szervezünk. Az ehhez<br />
szükséges pénz megteremtéséhez pályázati lehetıségeket is<br />
kihasználunk.<br />
72
7. A pedagógiai program végrehajtásához szükséges, oktatónevelı<br />
munkát segítı eszközök és felszerelések jegyzéke, fejlesztési<br />
irányok; Informatikai Stratégia<br />
7.1. Eszközök, fejlesztési irányok<br />
7.1.1. Gimnázium<br />
Az oktatás-nevelés feltételrendszere c. fejezetben a tárgyi feltételek<br />
elemzése során tértünk ki iskolánk eszközellátottságára.<br />
A könyvtári állományról a 6. pontban szólunk.<br />
A Pedagógiai Program (helyi tanterv) megvalósításához szükséges<br />
eszközök jegyzéke a gimnáziumban:<br />
Nappali tagozat 4 évfolyamos és<br />
5 évfolyamos gimnázium közös<br />
tantárgyai<br />
Magyar nyelv és irodalom<br />
Történelem<br />
Idegen nyelv<br />
(angol)<br />
2. idegen nyelv<br />
(német//<br />
olasz/francia)<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, térképek, adat- ill. multimédiás<br />
CD-k és DVD-k, elektronikus interaktív<br />
tartalmak, elektronikus anyagok<br />
alkalmazására szolgáló eszközök tanárok és<br />
tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, térképek, adat- ill. multimédiás<br />
CD-k és DVD-k, elektronikus interaktív<br />
tartalmak, elektronikus anyagok<br />
alkalmazására szolgáló eszközök tanárok és<br />
tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, térképek, adat- ill. multimédiás<br />
CD-k és DVD-k, elektronikus interaktív<br />
tartalmak, elektronikus anyagok<br />
alkalmazására szolgáló eszközök tanárok és<br />
tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, térképek, adat- ill. multimédiás<br />
CD-k és DVD-k, elektronikus interaktív<br />
tartalmak, elektronikus anyagok<br />
alkalmazására szolgáló eszközök tanárok és<br />
tanulók számára.<br />
73
Kémia<br />
Földünk és környezetünk<br />
EU-s ismeretek<br />
Ének-zene<br />
Rajz és vizuális kultúra<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Demonstrációs- és tevékenytetı eszközök a<br />
tudománytörténet, tájékozódás a részecskék<br />
világában, a kémiai reakciók a részecskék<br />
ismeretében, szénhidrogénkincsünk mint<br />
energiahordozó, legfontosabb mőanyagaink,<br />
szerves vegyületek a kamrától a<br />
laboratóriumig, a biológia határán, környezeti<br />
szerves kémia témakörökben tanulók és<br />
tanárok számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, térképek, adat- ill. multimédiás<br />
CD-k és DVD-k, elektronikus interaktív<br />
tartalmak, elektronikus anyagok<br />
alkalmazására szolgáló eszközök tanárok és<br />
tanulók számára.<br />
Demonstrációs- és tevékenytetı eszközök a<br />
térképészeti ismeretek, kozmikus<br />
környezetünk, a geoszférák földrajza, a<br />
természetföldrajzi övezetesség, a<br />
természetföldrajzi övezetesség hatása a<br />
társadalmi-gazdasági életre, a világ változó<br />
társadalmi-gazdasági képe, a<br />
világgazdaságban különbözı szerepet betöltı<br />
régiók, országok és országcsoportok, a globális<br />
környezeti problémák földrajzi vonatkozásai<br />
témakörökben tanulók és tanárok számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, térképek, adat- ill. multimédiás<br />
CD-k és DVD-k, elektronikus interaktív<br />
tartalmak, elektronikus anyagok<br />
alkalmazására szolgáló eszközök tanárok és<br />
tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
75
Testnevelés és sport<br />
Sport<br />
Osztályfınöki<br />
Társadalom-ismeret<br />
Tánc és dráma<br />
Mozgókép és médiaismeret<br />
Mővészetek<br />
Nappali tagozat 5 évfolyamos<br />
gimnázium – a 4 évfolyamos<br />
gimnáziumtól eltérı tantárgyai<br />
Magyar nyelv<br />
Kommunikáció és retorika<br />
Eszközök az atlétika, torna, szertorna,<br />
testnevelési- és sportjátékok, labdajátékok,<br />
természetben őzhetı sportok, önvédelmi- és<br />
küzdısportok témaköreiben elıírt<br />
gyakorlatok, feladatok végrehajtásához.<br />
Eszközök az atlétika, korcsolya, tájékozódási<br />
futás és túra, úszás témaköreiben elıírt<br />
gyakorlatok, feladatok végrehajtásához.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, térképek, adat- ill. multimédiás<br />
CD-k és DVD-k, elektronikus interaktív<br />
tartalmak, elektronikus anyagok<br />
alkalmazására szolgáló eszközök tanárok és<br />
tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
76
Tanulásmódszertan és<br />
önismeret<br />
Biológia<br />
Történelem és<br />
társadalomismeret<br />
Mővészettörténet<br />
Filozófia<br />
Informatika<br />
Idegen nyelv (német)<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Vizsgálati eszközök, anyagok/preparátumok,<br />
mikrometszetek/modellek/applikációk<br />
tanulók és tanárok számára az élılények<br />
testfelépítésének és életmőködéseinek<br />
változatossága, a sejtek felépítése és<br />
anyagcseréje, az ember önfenntartó<br />
életmőködései és ezek szabályozása, az ember<br />
szaporodása és egyedfejlıdése, általános<br />
egészségtan, öröklıdés, a populációk és az<br />
életközösségek, az élıvilág evolúciója és a<br />
jelenkori bioszféra témakörökhöz.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, térképek, adat- ill. multimédiás<br />
CD-k és DVD-k, elektronikus interaktív<br />
tartalmak, elektronikus anyagok<br />
alkalmazására szolgáló eszközök tanárok és<br />
tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
Elektronikus és nyomtatott könyvek,<br />
elektronikus és nyomtatott munkafüzetek,<br />
falitablók, adat- ill. multimédiás CD-k és<br />
DVD-k, elektronikus interaktív tartalmak,<br />
elektronikus anyagok alkalmazására szolgáló<br />
eszközök tanárok és tanulók számára.<br />
77
A pedagógiai program színvonalas megvalósításához szükséges még:<br />
• tornacsarnok építése a székhelyen<br />
forrása: fenntartóval közös pályázatok<br />
• évek óta a legminimálisabb pénz áll rendelkezésre a<br />
költségvetésben javításra, karbantartásra.<br />
• Az egyik legsúlyosabb problémánk iskolai sportudvarunk<br />
állapota.<br />
(A sportudvar kötelezı eszközjegyzékben is szerepel.) A salakos<br />
pálya nem felel meg a mőszaki elıírásoknak. A fı gond az, hogy<br />
alatta szennyvízcsatorna húzódik, ennek körbebetonozott<br />
fedlapja a pálya közepén éktelenkedik rendkívül<br />
balesetveszélyesen. A salak nagymértékben kopott, betontömbök<br />
meredeznek ki a lejtıssé vált pálya több részérıl. A kerítés rossz<br />
állapotú. A pálya rendbetétele, a szennyvízcsatorna kiváltása<br />
milliós nagyságrendő beruházást igényel. Ezzel kapcsolatban a<br />
Mőszaki Irodával évente legalább egyszer egyeztetünk,<br />
folyamatosan kezdeményezzük a probléma megoldását. A<br />
költségek tervezése megtörtént, a források megteremtésére<br />
lehetıségeinkhez mérten törekszünk.<br />
7.1.2. Általános iskola<br />
Az oktatást segítı eszközök listája (2008/2009. tanév)<br />
eszközök rendelkezésre áll a program<br />
megvalósításához<br />
szükséges még<br />
- számítógép* 33 20<br />
- nyomtató 6 4<br />
- videokamera 1<br />
- videomagnó 5<br />
- írásvetítı 3 3<br />
- magnó 5<br />
- színes TV 7<br />
- fax 1<br />
- írógép 1<br />
- CD-lemezjátszó 1 1<br />
- diavetítı 2<br />
- projektor 1 1<br />
- fénymásoló 2 2<br />
- DVD 3 2<br />
*ebbıl 2 Notebook<br />
78
Az informatika, számítástechnika hatékony oktatásához több<br />
számítógép áll rendelkezésre és folyamatosan törekszünk<br />
korszerősítésükre. A szaktanteremben Internet elérhetıség is van. A<br />
nyelvi labor segíti az eredményesebb nyelvtanulást. Feladatunk, hogy<br />
diákjainkban igényt támasszunk a könyvtár használatára. Iskolai<br />
könyvtárunk a községi könyvtár szerepét is betölti, ide is tervezzük az<br />
Internet bevezetését. A könyvállományt is folyamatosan fejlesztenünk,<br />
korszerősítenünk kell. A feltételek javításához továbbra is ki akarjuk<br />
használni a különbözı pályázatokból adódó lehetıségeket.<br />
7.2. A gimnázium Informatikai Stratégiája<br />
Bevezetı<br />
Az Informatikai stratégia célja a kompetencia alapú oktatás<br />
bevezetésével, elterjesztésével kapcsolatos IKT kompetenciák<br />
fejlesztésének, fejlesztési céljának meghatározása, mind tárgyi, mind<br />
humán oldalon.<br />
A stratégia kidolgozásának szükségessége azért is indokolt, mert<br />
szakszerő iránymutatást ad az intézmény számára kitőzött céljai<br />
elérésében, a célhoz vezetı út meghatározásában, a lépésenként<br />
végrehajtandó fejlesztések tervezésében.<br />
Mint minden stratégia, az Informatikai Stratégia is, az idı múlásával<br />
áttekintendı, a változások hatásait (amennyiben a célok nem változtak)<br />
át kell vezetni, módosítani, formálni kell. Javasolt legalább évente<br />
felülvizsgálni, és szükség esetén szakember bevonásával aktualizálni.<br />
Az Informatikai stratégia készítésének lépései a következık:<br />
• Átfogó helyzetelemzés (meglévı adatok és személyes találkozó<br />
alapján)<br />
• Problémák meghatározása, elemzése<br />
• Célok meghatározása, elemzése<br />
• Végrehajtási terv meghatározása<br />
Az intézmény hardver és szoftver feltételei<br />
1. táblázat: Hardver feltételek<br />
Eszköz neve<br />
Típus/kategória<br />
Darab<br />
Számítógép<br />
konfiguráció:<br />
Elavult 18<br />
Kifutófélben lévı 42<br />
Korszerő 88<br />
Hordozható számítógép: Elavult 1<br />
79
Kifutófélben lévı 19<br />
Korszerő 109<br />
Digitális zsúrkocsi,<br />
2<br />
bırönd<br />
Szkenner 5<br />
Digitális videokamera 2<br />
Digitális fényképezıgép 2<br />
Nyomtató<br />
Tintasugaras<br />
nyomtató<br />
Fekete-fehér<br />
lézernyomtató<br />
1<br />
12<br />
Színes lézernyomtató 2<br />
Egyéb: mátrix 0<br />
Aktív tábla 3<br />
Web kamera 2<br />
Projektor 23<br />
Egyéb, itt fel nem sorolt<br />
eszköz<br />
Multifunkciós printer 2<br />
Fénymásoló 4<br />
A számítógépek eloszlása:<br />
• 4 gépterem, géptermenként 18 tanulói és egy tanári<br />
számítógéppel, notebook csatlakozási lehetıséggel a tanári<br />
asztalnál. A géptermekben található gépek a vezetékes hálózatra<br />
kötöttek.<br />
• 2 szaktanteremben (Cisco Labor, Elektro Labor/B5) összesen 24<br />
gép található.<br />
• A B17-es közösségi helységben 8 db multimédiás számítógép van.<br />
• A szerverteremben (B/9) 3 db szervergép, és egy lokálisan<br />
bekötött munkaállomás található.<br />
• Az A-épület tanáriban 4, a titkárságon 1 db számítógép található,<br />
hálózatba kötve.<br />
• Szaktantermekben 11 db, ( B/50-es és Stúdióban, stb.)<br />
• Tanár kollégáknál 30 notebook található<br />
• Titkárságon 1 notebook van<br />
• A tanulóknak a HEFOP pályázaton nyert 87 db netbook került<br />
kiadásra. (3 tartalék)<br />
• Zsúrkocsi+bırönd 2 db notebook.<br />
• Használaton kívül : 6 db notebook, 18 db asztali gép van.<br />
80
Összesen: 277 db számítógép, ebbıl148 asztali, 129 notebook<br />
2. táblázat: A számítástechnikai eszközökkel felszerelt helyiségek<br />
helyiség helyiségek száma gépek száma<br />
Számítástechnika<br />
szaktanterem<br />
4 77<br />
Egyéb szaktanterem 6 24<br />
Csak<br />
tanári<br />
bemutatóra alkalmas<br />
multimédiás terem<br />
12 1<br />
Szertárak 4 1<br />
Tanári szoba 1 4<br />
Könyvtár 1<br />
Adminisztrációs cél:1<br />
Kutatási/tanulási cél:0<br />
Irodák 5 1<br />
egyéb 3 11<br />
A számítástechnikai eszközökkel felszerelt tantermek száma 22 , ez<br />
megfelelı.<br />
3. táblázat: Szoftverek<br />
Szoftver típusa<br />
Operációs rendszer<br />
Fajtái<br />
XP, Vista, R2 Server 2003, Novell,<br />
Suse Linux<br />
Szövegszerkesztı Office 2003, Office 2007<br />
Táblázatkezelı Office 2003, Office 2007<br />
Adatbázis-kezelı Office 2003, Office 2007<br />
Prezentációs program Office 2003, Office 2007<br />
Programozási nyelv<br />
Speciális<br />
szoftver<br />
Tantárgyi<br />
oktatóprogramok<br />
szakmai<br />
Pascal, C++Builder<br />
Taninform<br />
Edison, Newton<br />
egyéb Front Page 2003,<br />
SharepointDesigner<br />
A rendelkezésre álló szoftverek (Windows XP, Vista, Office 2003,<br />
Office 2007, SharePointDesigner, Pascal, C++Builder) a közismereti<br />
informatika és a szakmai tárgyak tanítását, az informatika érettségire<br />
81
(közép és emelt szinten) való felkészítést lehetıvé teszik és alkalmasak<br />
az IKT más órákon való alkalmazására is.<br />
Informatikai hálózat<br />
A jelenlegi informatikai hálózat az iskola számítógépeinek számához<br />
viszonyítva kritikus terhelésen mőködik. A SuliNet 4 Mbit / sec internet<br />
hozzáférési sebesség együttes használat esetén lassú, ami a wireless<br />
hálózat bıvítése esetén nem lesz elég gyors a gépek elfogadható<br />
sebességgel történı internet hozzáférés biztosításához.<br />
Az iskola optimális sávszélesség igénye ~16 Mbit/sec letöltési és 3<br />
Mbit/sec feltöltési sebesség körül lenne kívánatos.<br />
Az iskola informatikai hálózatának három szegmens kiszolgálását kell a<br />
jövıben is megvalósítania:<br />
1. Az adminisztratív feladatok elvégzéséhez, az iskola belsı LAN<br />
hálózatát kell fejleszteni. Erre a tanárok, az iskolavezetés és az<br />
adminisztratív munkát végzık külön azonosítóval jelentkezhetnek<br />
fel. Az itt jelentkezı igények kiszolgálását egy adminisztrációs<br />
szerver végzi. Ennek átgondolt telepítésére, a tárolt tartalom<br />
strukturált tervezésére van szükség.<br />
2. Az oktatás során, a tanórákon, a tanórákra történı<br />
felkészüléshez, a külsı információ eléréséhez, szolgáltatásához<br />
szükséges az internet-hozzáférés. Ezt egyrészt az adminisztráció,<br />
az iskolavezetés, valamint a tanár kollégák számára, másrészt a<br />
tanulók számára kell biztosítani. Utóbbiak külsı internet<br />
hozzáférését szabályozható módon kell megvalósítani. Itt a<br />
hozzáférés ki/be kapcsolhatóságáról és a tartalmi szőrés<br />
megvalósításáról kell gondoskodni.<br />
3. Az iskola és a fenntartó, valamint a szülık felé irányuló<br />
kommunikációt, amit az iskolai korszerő web-portálján keresztül<br />
lehet hatékonyan megvalósítani. Itt kell megoldani az elektronikus<br />
levelezés és egyéb korszerő szolgáltatások biztosítását. (pl.:SMSküldés,<br />
stb.) Ezt a feladatot egy megbízható web-szerver látja el.<br />
Itt kap helyet az oktatás-szervezés megújítását segítı e-learning<br />
rendszer a Moodle, valamint a jövıben bevezetésre kerülı<br />
elektronikus napló rendszer is.<br />
A kialakításra került iskolai hálózat vegyes, döntı részben csillag<br />
topológiájú vezetékes, valamint nagy lefedettségő wireless hálózat. Az<br />
utóbbi években törekedtünk a hálózat biztonságos üzemeltetésére, ezért<br />
Cisco switch-ek és Access Pointok (LinkSys) kerültek beszerzésre.<br />
Lehetıség szerint a jövıben növelni szándékozzuk wireless hálózatunk<br />
jelenlegi 80%-os lefedettségét 100%-os lefedettségre.<br />
A szolgáltatásokat egy IBM (adminisztráció, levelezés), valamint kép HP<br />
szerver (WEB, tanulószoba) biztosítja.<br />
Vezetékes hálózatunk két szegmensbıl áll:<br />
1. szegmens: A géptermeket, a Cisco Labort, valamint a B17-es<br />
közösségi szobát magában foglaló szegmens. Ami a B-épületben<br />
82
került kialakításra kábelcsatornában futó UTP Cat 5-ös kábeles<br />
megoldással, döntı többségében D-Link switch-ek<br />
alkalmazásával.<br />
2. szegmens: Az A-épületben az adminisztráció, valamint a tanárok<br />
számára a kistanáriban, valamint a kollégiumi tanáriban kiépített,<br />
és a tantermek egy részében elérhetı vezetékes hálózat. Itt is<br />
fizikailag a kábelcsatornában futó UTP Cat 5-ös kábeles megoldás,<br />
és a többségében D-Link switch-ek alkalmazása jellemzı.<br />
Vezeték nélküli hálózatunk szintén két szegmenső:<br />
1. Az A-épületben mőködı wireless-hálózat. Ennek lefedettsége kb.<br />
70%. Az alkalmazott D-Link routerek lecserélése a beszerzett<br />
Cisco Access Pointokra a jövıben megtörténik.<br />
2. A B-épület wireless hálózata. Ennek lefedettsége sem 100%, fizikai<br />
kialakítása hasonló az A-épületéhez.<br />
A két épületet fizikailag üvegszál köti össze, két duplex átvitelre<br />
alkalmas média-konverter közbeiktatásával. A hálózat mőködés<br />
szempontjából üzembiztosnak mondható.<br />
Az intézmény pedagógusainak informatikai felkészültsége<br />
A gimnáziumban informatika szakos tanár 4 fı, az informatika órákat ık<br />
tartják.<br />
Három kollégának van valamilyen számítástechnikai OKJ-s, több, mint tíz<br />
fınek Start modulos ECDL bizonyítványa. A TÁMOP 3.1.4 pályázat<br />
keretében kilencen vettek részt 30-60 órás informatikai témájú pedagógus<br />
továbbképzésen, a továbbképzési keretbıl heten interaktív tábla továbbképzésen.<br />
Az 40 fıs tantestület mintegy fele használja biztonsággal a számítógépet,<br />
ez átlagos arány. Elvétve van olyan pedagógus, aki nem rendelkezik<br />
semmilyen informatikai ismerettel.<br />
Az informatika alkalmazása tanítási órákon<br />
4.táblázat: A tanterv szerinti informatika óraszámok<br />
évfolyam csoport óraszám Megjegyzés<br />
9 5 4<br />
1 3<br />
10 6 2<br />
11 2 2 Emelt szintő<br />
12 2 2 Emelt szintő<br />
1 1<br />
13 1 1<br />
Az iskola pedagógiai programja szerint az iskola felkészíti tanulóit a<br />
középszintő, igény esetén az emelt szintő informatika érettségire.<br />
83
A Pedagógiai Program szerint a jellemzı informatika óraszám heti 4<br />
óra 9. , 2 óra a 10. évfolyamon. 11-12. évfolyamon további 2 óra<br />
választható emelt szintő érettségire felkészítı képzésre történı<br />
jelentkezés esetén. Az informatika tanításához a hardver és szoftver<br />
feltételek adottak.<br />
Informatika más tanítási órákon:<br />
A pedagógusok 30 %-a használ IKT eszközöket idegen nyelv, fizika,<br />
kémia, mővészetek órákon és a szakmai tárgyak óráin, ezt az arányt<br />
feltétlenül növelni kell. A humán tárgyak esetében (magyar, történelem,<br />
stb.) a lehetıségekhez képest kevesebbet használják az IKT eszközöket.<br />
Az informatika alkalmazása egyéb területeken<br />
A tanár kollégák gyakran használják órára készülésre, levelezésre,<br />
böngészésre a számítógépeket. A tanórai munkára, illetve a hivatalos<br />
ügyek intézésére kevésbé. Mindezeket a tevékenységeket döntı részben<br />
a tanáriban és saját gépeiken végzik.<br />
Az iskolának van saját web-portálja, amit a rendszergazda, az igazgató<br />
helyettes, a gyakorlatioktatás-vezetı szerkeszt. A weblap sokszínő,<br />
bemutatja az iskolát, az iskolai életet, a programokat és itt történik az<br />
iskolai dokumentumok nyilvánosságra hozatala is.<br />
A tanulók játékra, böngészésre, levelezésre, saját munkára, kutatásra<br />
rendszeresen használhatják a B17-es korszerően berendezett<br />
multimédiás termet, tanári felügyelettel. Ez hozzájárul az<br />
esélyegyenlıség javulásához, hiszen olyan tanulók is számítógéphez<br />
jutnak, akiknek nincs otthon, vagy nincs otthon Internet hozzáférésük.<br />
A nem pedagógiai célokra 5 különbözı irodában 1 db asztali számítógép<br />
és 5 db laptop segíti az adminisztratív munkát.<br />
84
SWOT elemzés<br />
ERİSSÉGEK<br />
• Az iskolavezetés pozitív hozzáállása<br />
• A pedagógusok többségének vannak<br />
informatikai ismeretei<br />
• A tanárok 30 %-a már használ IKT<br />
eszközöket órán<br />
• Vannak korszerő informatika<br />
tantermek<br />
• Többségében korszerőek az asztali és<br />
notebook számítógépek<br />
• Vezetékes számítógépes hálózat jó, a<br />
rácsatlakozás 100 %-os<br />
• Rendelkezésre állnak a szükséges<br />
szoftverek<br />
• Az iskolának van saját weblapja<br />
• Az iskolának van mőködı e-learning<br />
tanulószobája<br />
• A tanulók órán kívül is hozzáférnek<br />
számítógépekhez<br />
• Multimédiás tanterem van<br />
• A tanár kollégák mindegyike<br />
rendelkezik notebookkal<br />
LEHETİSÉGEK<br />
• Pályázati lehetıségek<br />
• Az egyetemek elvárják az informatikai<br />
ismereteket<br />
• Az intézmény elnyerte a<br />
„Tehetséggondozó középiskola” címet<br />
• Az iskola esélyes arra, hogy a<br />
kompetencia-alapú oktatás terén<br />
referencia intézménnyé váljon<br />
• Az iskola felnıttoktatással is<br />
foglalkozhat<br />
GYENGESÉGEK<br />
• Sok közismereti órán nem vagy csak<br />
nagyon keveset használnak IKT<br />
eszközöket<br />
• Vannak olyan pedagógusok, akinek<br />
nem elégségesek az informatikai<br />
ismeretei<br />
• A wireless hálózat lefedettsége nem<br />
100%<br />
• Az internet hozzáférés sávszélessége<br />
alacsony<br />
• Aktív táblák használata alacsony fokú<br />
• Az informatikai hálózat nem kellıen<br />
tagolt.<br />
• Nincs e-napló használatban<br />
• Nem egységes a dokumentum-kezelési<br />
technika<br />
• Alacsony szintő a e-tanulószoba<br />
használatának mértéke<br />
VESZÉLYEK<br />
• Alacsony pedagógusi bérek<br />
• Az IKT eszközök gyorsan elavulnak<br />
• A közvetlen szakképzési hozzájárulás<br />
megszőnése<br />
• Fenntartó nehéz gazdasági helyzete<br />
• Gazdasági válság következményei<br />
• A pedagógusok jelentıs hányada<br />
túlterhelt<br />
SWOT analizis összefoglalása<br />
A helyzetelemzés összefoglalásaként összegyőjtöttük a felmerült<br />
problémákat, rangsoroltuk azokat és felállítottunk közöttük egy<br />
hierarchiát, amit a Probléma fa mutat be.<br />
A Probléma fa után felállítottunk egy Cél fát, amelyben<br />
meghatároztuk a stratégiai célt és az ehhez vezetı rész célokat.<br />
85
Probléma fa<br />
A tanárok IKT eszközök használatával kapcsolatos ismereteik hiányosak<br />
A tanárok<br />
nem használnak<br />
kellı<br />
mértékben<br />
IKT<br />
eszközöket<br />
A tanárok IKT<br />
eszközök<br />
használatával<br />
kapcsolatos<br />
ismereteik<br />
hiányosak<br />
A hálózathoz<br />
történı<br />
hozzáférés<br />
alacsony<br />
sávszélességő<br />
A tanárok egy<br />
része nem<br />
alkalmazza az<br />
újfajta oktatási<br />
módszereket<br />
A jövıben<br />
kevés lesz a<br />
fejlesztésre<br />
fordítható<br />
pénz<br />
Az IKT<br />
eszközök<br />
gyorsan<br />
elavulnak<br />
A tanárok<br />
túlterheltek<br />
Nincs pénz a<br />
továbbképzésekre<br />
A fenntartó<br />
gazdasági<br />
helyzete rossz<br />
A szakképzési<br />
hozzájárulást<br />
nem kaphatja<br />
az intézmény<br />
közvetlenül<br />
A tanárok egy<br />
része nem<br />
akar újabb<br />
módszereket<br />
tanulni<br />
86
Cél fa<br />
A tanárok a<br />
szükséges<br />
mértékbe<br />
használnak<br />
IKT eszközöket<br />
tanórán<br />
A tanárok<br />
tudják<br />
használni az<br />
IKT<br />
eszközöket<br />
A hálózathoz<br />
történı<br />
hozzáférés<br />
sebessége<br />
kielégítı<br />
A tanárok<br />
döntı része<br />
alkalmaz<br />
újfajta oktatási<br />
módszereket<br />
Az IKT<br />
eszközökre<br />
elegendı pénz<br />
van<br />
Az IKT<br />
eszközök<br />
gyorsan<br />
elavulnak, de<br />
pótolni tudjuk<br />
azokat<br />
A tanárok nem<br />
túlterheltek<br />
Továbbképzésekre<br />
több<br />
pénz van<br />
A fenntartótól<br />
kevésbé<br />
függünk<br />
gazdaságilag<br />
A szakképzési<br />
hozzájárulást<br />
pótolni tudjuk<br />
más bevételekkel<br />
helyettesítve<br />
azt<br />
A tanárok<br />
nyitottak az új<br />
módszerek<br />
adaptálására<br />
87
Informatikai jövıkép:<br />
• A tanárok ismerik az új tanítási módszereket és azok alkalmazása<br />
során rendszeresen használják az IKT eszközöket.<br />
• A tanárok jól használják az IKT eszközöket, képesek az új és<br />
újabb eszközök használatára.<br />
• A tanárok hétköznapi gyakorlata során használják az e-learning<br />
rendszert, az iskola tanulószobáját.<br />
• Az iskola informatikai eszközparkja korszerő, szükség esetén<br />
fejlesztés vagy lecserélés nem okoz gondot.<br />
• Sok teremben van digitális tábla, minden tanteremben projektor<br />
• Az egész iskolában van vezeték nélküli hálózat és nagy sebességő<br />
Internet hozzáférés.<br />
• Mőködik az e-napló.<br />
• A szülık felé történı kommunikáció többcsatornássá válik.<br />
• Az iskolai adminisztrációt egységesül, korszerő IKT eszközök<br />
segítik.<br />
A fent vázolt jövıkép reális, egy részük a megvalósulás határán<br />
van. Az elkövetkezendı években, arra kell törekednünk, hogy minél<br />
jobban közelítsünk a felvázoltak felé. A közelítés elsı lépéseként a<br />
következı stratégiai célokat határoztunk meg.<br />
A célok eléréséhez szükséges stratégia<br />
Informatikai stratégiánk lényege, hogy a pedagógiai programunkban<br />
megfogalmazott célok, a megfogalmazott jövıképünk elérése érdekében<br />
olyan informatikai eszköztár álljon a rendelkezésünkre, ami a lehetıvé<br />
teszi azok hatékony megvalósítását. Fontos célunk, hogy az elért<br />
eredményeinket megırizzük, és lehetıségeink szerint fejlıdjünk, vagy<br />
minimális célként a jelenlegi szinten maradjunk.<br />
A fenti stratégiai cél elérése érdekében három területen szükséges<br />
stratégia meghatározása:<br />
• Humánerıforrás oldalról, ami érinti a tanárokat, iskolavezetést, és<br />
a nem pedagógus dolgozókat.<br />
• Kommunikációs oldalról, ami az iskola és a külvilág kapcsolatát<br />
teszi többcsatornássá.<br />
• IKT eszköz oldalról, ami a már létezı technológiai szint<br />
megtartását, és továbbfejlesztését jelenti<br />
Humánerıforrás fejlesztésének, hatékonyabbá tételének stratégiája<br />
Feltételezhetjük, hogy a létezı információs társadalmunkban az<br />
információhoz történı hozzáférés a jelenlegi mértékben, vagy azt<br />
meghaladóan fontos marad, továbbra is meghatározó jelentıségő lesz a<br />
hétköznapi életben. Ennek a nyilvánvaló ténynek az elfogadása minden<br />
az intézményben dolgozó számára alapvetı kell legyen. Ennek egyenes<br />
következménye, hogy kötelességünk olyan szinten ismerni ezt a<br />
88
technológiát, ami lehetıvé teszi, hogy tanulóink tudását, a legkorszerőbb<br />
eszközök igénybevételével fejlesszük, ezáltal elérhetjük, hogy<br />
„kompetens, intelligens, a világra és önmagára pozitívan tekinteni tudó,<br />
sikeres állampolgárrá” váljon.<br />
Ennek érdekében a következıket tervezzük megvalósítani:<br />
• Pályázatok segítségével, jó gyakorlataink értékesítésével anyagi<br />
alapot kell teremtenünk, pedagógusaink, technikai dolgozóink<br />
számára, hogy olyan tudásra tegyenek szert, olyan képzéseken<br />
vegyenek részt, amelyek minıségiek, kompetenciát biztosítanak<br />
számukra a maguk szakterületén.<br />
• Olyan belsı képzéseket szervezünk, ahol a szükséges témákban<br />
saját, vagy meghívott elıadó segítségével fejleszthetjük, esetleg<br />
szinten tarthatjuk kollégáink meglévı tudását. Itt konkrétan az e-<br />
learning alapú tanulószoba kezelését és egyéb érdeklıdésre<br />
számottartó képzésre kell gondolni.<br />
• A fenti anyagiak megléte esetén, lehetıséget biztosítunk<br />
kollégáinknak, hogy átvegyék más iskolák jó gyakorlatait, ezeket<br />
meghonosítva intézményünkben.<br />
• A meglévı gyakorlatnak megfelelıen továbbra is anyagilag<br />
ösztönözzük kollégáinkat az innovációra, jó gyakorlatok<br />
készítésére. Ez azért fontos, mert ezzel lehetıség nyílik arra, hogy<br />
jövedelmét nagyrészt az iskolában keresse meg, és ne<br />
kényszerüljön túlórára, más kereseti lehetıségekre.<br />
• A kommunikációs csatornák bıvítésével, elérjük, hogy kollégáink<br />
az eddiginél is hatékonyabb, naprakész tájékoztatást kapjanak az<br />
iskolában folyó munkáról.<br />
• A meglévı struktúrákat átgondolva, olyan munkaszervezési<br />
módszereket vezetünk be, amelyek fokozatosan tehermentesítik<br />
kollégáinkat a napi adminisztratív feladatok egy része alól. Ilyen<br />
lehet például az elektronikus napló bevezetése, vagy a<br />
tanulószobai szolgáltatások.<br />
Kommunikáció hatékonyabbá tételének stratégiája<br />
Az iskolai kommunikáció az intézmény mőködése során két szinten<br />
jelentkezik:<br />
• Belsı kommunikáció, ami az iskola mőködése során az iskola<br />
dolgozóit, és tanulóit érinti.<br />
• Külsı kommunikáció, ami a szülıket, fenntartót, egyéb<br />
szervezeteket érint.<br />
Az iskolai belsı kommunikáció fejlesztésének stratégiája:<br />
• a már meglévı és a web-portálunkon mőködı tanároknak szóló<br />
híroldal megtartása mellett a közösségi kommunikációt újabb<br />
eszközzel bıvítjük. Amint lehetıségeink megengedik, elektronikus<br />
üzenıfal kialakítását kezdeményezzük. Ez egyrészt<br />
hatékonyabban juttatja el az információt az érintettekhez,<br />
másrészt megszünteti a papír alapú kommunikáció egy részét.<br />
89
• a meglévı hálózati dokumentum-kezelı rendszerek<br />
egységesítésével kívánjuk standardizálni az elektronikus<br />
levelezést, a web-klienseket. Ezáltal mindenki ugyan olyan<br />
formában kapja az információt, ami a kooperáció lehetıségét is<br />
kibıvíti.<br />
Külsı kommunikáció fejlesztési stratégiája:<br />
• A már korábban említésre került elektronikus naplót bevezetjük.<br />
Ez az iskola és a szülık közötti hatékonyabb, és naprakész<br />
kommunikációt eredményez, ami nagyban segítheti a szülıi<br />
kontroll megerısödést, ami a tanulók oktatását és nevelését is<br />
pozitív irányba befolyásolhatja.<br />
• A szülı kérésére a fontosabb eseményekrıl tájékoztató e-mailt<br />
küldünk. Ehhez a szülık e-mail címeit tartalmazó adatbázist kell<br />
felépítenünk.<br />
• Amennyiben anyagi lehetıségünk megengedi, a rádiótelefonos<br />
technológiát is bekapcsoljuk a kommunikációba, a szülı igénye<br />
szerint, a fontosabb eseményekrıl közvetlen értesítést kaphat<br />
telefonjára.<br />
IKT eszközök fejlesztésének stratégiája:<br />
Iskolánk jelenleg is IKT eszközökkel jól felszerelt, átlagon felüli<br />
eszközellátottsággal rendelkezik. Minimális célunk itt a meglévı szint<br />
megtartása mellett, annak továbbfejlesztése. A problémát az idı okozza.<br />
Köztudott, hogy ezeknek az eszközöknek az erkölcsi avulása gyors, öt<br />
évente megduplázódik a számítási teljesítmény a számítógépek esetében,<br />
újabbnál újabb technológiák jelennek meg a kiegészítı egységek piacán.<br />
A fenti célok megvalósítása érdekében a következı fejlesztéseket<br />
tervezzük:<br />
• A közeljövıben új adminisztrációs szervert kívánunk munkába<br />
állítani, ami teljesítményében és megbízhatóságában is<br />
meghaladja a jelenlegit. Ez az iskolában folyó adminisztratív<br />
munka támogatását teszi hatékonyabbá. Ezzel egy idıben olyan<br />
logikai tárolási struktúrát alakítunk ki, ami a dokumentumok<br />
hatékonyabb és gyorsabb kezelését teszi lehetıvé.<br />
• Tervezzük informatikai hálózatunk internet hozzáférésének<br />
sávszélesség bıvítését, ami az új feladataink, céljaink<br />
megvalósíthatóságának egyik elıfeltétele. Itt fıleg a kifelé<br />
történı kommunikáció sávszélesség növelésének van prioritása.<br />
• Korszerősíteni kívánjuk hálózatunkat, egyrészt új struktúrában<br />
kívánjuk üzemeltetni a meglévı eszközöket, másrészt a már<br />
megvásárlásra került eszközöket beépítjük. Növelni kívánjuk<br />
wireless hálózatunk lefedettségét, a cél a 100%-os lefedettség.<br />
• Amennyiben anyagi lehetıségünk megengedi, korszerősítjük<br />
kommunikációs hálózatunk gerinchálózatát, ami a megnövekedı<br />
belsı adatforgalom miatt lassan szükségessé válik.<br />
90
• Azokat az osztálytermeket, ahol még nincs projektor, fix<br />
beszereléső eszközökkel kívánjuk ellátni, ezáltal alkalmassá<br />
téve ıket a korszerő bemutatók tartására.<br />
• Meglévı, és lassan elavuló eszközeinket lehetıség szerint<br />
korszerő eszközökre kívánjuk cserélni. Itt egyrészt a tanár<br />
kollégáknál lévı notebookok egy részére kell gondolni, másrészt<br />
a B/3-as és B/7-es géptermekben lévı számítógépekre. Szintén<br />
szükség lesz a drágán üzemeltethetı és lassan<br />
mőködésképtelenné váló projektorok cseréjére.<br />
• Szoftver használat terén törekszünk a „Tisztaszoftver” program<br />
keretében hozzáférhetı szoftverek használatára, de szükséges,<br />
hogy más területeken olyan szoftvereket adaptáljunk, melyek<br />
szabadon hozzáférhetıek és használhatóak az iskolák<br />
számára. Ez egyrészt költségkímélı megoldás, másrészt<br />
tanulóink otthon is szabadon használhatják ezeket. (pl.: Gimp,<br />
GeoGebra, Google ScetchUp, stb.)<br />
Ezen fejlesztések anyagi fedezetének megteremtése érdekében,<br />
folyamatosan szükség van olyan pályázatok benyújtására,<br />
amelyek támogatják az IKT eszközök megújítását.<br />
Ezen informatikai stratégiát évente ajánlatos átvizsgálni és<br />
folyamatosan aktualizálni<br />
7.3. Az általános iskola Informatikai Stratégiája<br />
1. BEVEZETÉS<br />
A stratégia célja a fenti idıszakra az intézmény informatikai állapotfelmérése után azon<br />
fejlesztési célok összefoglalása, melyek segítségével az IKT alapú oktatás fokozatosan<br />
kiterjeszthetı a következı 5 év alatt minden évfolyamon a teljes óraszám 25 százalékára<br />
a közismereti tárgyakból illetve az óraszám 50 százalékára a szakismereti tárgyakból.<br />
A digitális kompetencia területet szeretnénk erısíteni kerettantervi formában. Mindez<br />
szerepel az intézmény pedagógiai programjában is, s ezen célok összhangban vannak az<br />
intézmény küldetésével, s annak értékeit erısítik a megvalósulás során.<br />
A digitális kompetencia eszközszükséglete ráépül az intézmény informatikai<br />
struktúrájára és annak egyben szerves része is.<br />
Tanulóink létszáma 184, 8 évfolyamon 1 párhuzamos osztállyal. Intézményünk<br />
számára az egyik legfontosabb érték a jó minıségő képzés, piacképes tudás<br />
megszerzésének biztosítása számukra.<br />
91
A dokumentum tartalmazza a teljes állapotfelmérést az intézmény informatikai<br />
hálózatáról, a rendelkezésre álló IKT eszközeirıl, tartalomszolgáltatási lehetıségeirıl,<br />
adatbiztonsági intézkedéseirıl s végül a hozzáadott pedagógiai értékeirıl.<br />
A stratégia a fenti idıszak alatt félévente felülvizsgálandó.<br />
A célok megvalósításának feltétele a források rendelkezésre állása.<br />
2.HELYZETFELMÉRÉS<br />
Informatikai hálózat<br />
Az intézmény az alábbi típusú Internet hozzáféréssel rendelkezik:<br />
(Pl.: Sulinet- Közháló program keretében felszerelt Internet kapcsolat, maximális<br />
sávszélesség letöltéskor 2Mb/sec, feltöltéskor 1 Mb/sec.)<br />
Jelenleg 2 tanterem Internet ellátása megoldott, ott az összes munkaállomás<br />
rendelkezik kapcsolattal, valamint egy elıadóteremben a tanári munkaállomás<br />
kapcsolódik a hálózathoz.<br />
Az intézmény közösségi terei (pl. könyvtár pihenı, tanári, stb) 100 százalékban<br />
lefedettek Internet eléréssel. A könyvtár az épület távolabbi részén helyezkedik el,<br />
az itt található 2 munkaállomás és a tanári 1 munkaállomása vezetékes kapcsolatot<br />
használ.<br />
A hálózat jól strukturált, viszont mindenképpen bıvítésre szorul.<br />
A szaktantermekben a tanári munkaállomás mellett a mobil tanulói<br />
munkaállomások internet elérése is nyitott kérdés.<br />
A közösségi terek lefedettsége kielégítı.<br />
IKT eszközök<br />
(Interaktív táblák,<br />
szoftverek)<br />
munkaállomások, munkaállomások üzemeltetéséhez szükséges<br />
Az intézmény az alábbi típusú interaktív táblákkal rendelkezik: 0 (db )- típus) tábla<br />
projektorral a számítástechnika tanteremben, illetve 1(db) MIMIO Interaktív (típus)<br />
tábla az elıadóteremben, ott rögzített a projektor. Whiteboard táblák vannak az<br />
osztálytermek egy részében is.<br />
Jelenleg 1tanteremben használunk interaktív táblát.<br />
A szavazórendszerekkel nem rendelkezünk.<br />
Teremfelügyeleti rendszerrel nem rendelkezünk.<br />
Videokonferencia lehetıség nincs.<br />
Az intézmény rendelkezik még 2 (db) digitális kamerával és 4 (db) digitális<br />
fényképezıgéppel is.<br />
A szaklaborban 0 (db) plotter és 1 (db) lapszkenner is elérhetı.<br />
92
Mobil munkaállomás (laptop) pedagógusaink számára elérhetı, összesen 4 darab.<br />
Tanulóink asztali számítógépeken dolgoznak, ezek megoszlása a következı:<br />
Számítástechnikai labor 28 darab,<br />
szakképzésben használt szaklabor: 0… darab,<br />
könyvtár ( egyéb közösségi tér): 3 darab.<br />
Mindezekbıl 3 évesnél idısebb 80 százalék.<br />
- A szerverek és a munkaállomások illetve a laptopok operációs rendszere jogtiszta, az<br />
oktatott szoftverek (MS Office, multimédia, programozás alkalmazások) szintén<br />
legális példányok.<br />
- Az eszközfelszereltség átlagosnak mondható. A szaktantermekbıl hiányzik az<br />
interaktív tábla a hozzátartozó tanári állomással, viszont az osztálytermek<br />
rugalmasan bıvíthetık, hiszen azokban már whiteboard rendelkezésre áll.<br />
- A jelenlegi géppark részben felújításra, frissítésre szorul.<br />
- Az alkalmazott szoftverek jogtiszták, de a változó kimeneti követelmények és<br />
biztonsági kockázatok miatt is frissítésre szorulnak .<br />
- Egyéb digitális eszközök száma – fényképezıgép, kamera – a tanulói létszámhoz<br />
képest kevés.<br />
IKT tartalom<br />
- Digitális tananyagot fıleg az alábbi mőveltségi területekre szereztünk be:<br />
Matematika, Magyar nyelv és irodalom, Idegen nyelv / angol, német/<br />
- Térítésmentesen használható digitális tartalom az alábbi formában ismert és<br />
alkalmazott a pedagógiai programunk szerint: SDT<br />
- A rendelkezésre álló tartalmak jórészt pályázatok útján kerültek az intézménybe, s az<br />
új megoldásokat keresı kollégák alkalmazták elıször ıket.. A tartalmak csak<br />
részben fedik le a tananyagszükségletet.<br />
Belsı tartalomszolgáltatás<br />
- Az intézmény nem rendelkezik saját fileszerverrel.<br />
- Az intézmény saját webszervert és mail relay szervert sem üzemeltet.<br />
- Az intézmény az alábbi információkat osztja meg weboldalán keresztül a fenntartó, a<br />
szülık és a tanulók számára:<br />
o a tanév rendjére vonatkozó információk,<br />
o az intézmény bemutatása,<br />
o tanulmányi versenyek, kirándulások, rendezvények.<br />
93
- A központi adatszolgáltatás biztosítására a rendszert KIR rendszert használjuk.<br />
- Adatbiztonság<br />
- Vírusvédelem<br />
o munkaállomások vírusvédelme:AVG (típus)<br />
o szervereink vírusvédelme: - típus)<br />
- Egyéb intézkedések (antispam, tartalomszőrés, adathalászat)<br />
- Az intézményben az alkalmazott rendszerek és a digitálisan kezelt adatok biztonsági<br />
besorolása még nem történt meg.<br />
- Jelentıs adatvesztés nem történt az elmúlt öt évben. Kisebb vírusfertızésektıl<br />
eltekintve rendszereink megfelelıen mőködnek.<br />
Pedagógiai érték<br />
- Az IKT kompetenciafejlesztés bekerült az intézmény pedagógiai programjába. A<br />
tanmeneteinkben rögzítésre került, miként épülnek be az IKT eszközök a különbözı<br />
tantárgyak tanításába.<br />
- A tanórai mérés- értékelés is új eszközökkel gazdagodik. Mindezek alkalmazására<br />
szintén a pedagógiai program az iránymutató.<br />
- A rendelkezésre álló pedagógiai kompetenciákat felmértük. A tantestület igénybe<br />
veszi a folyamat-tanácsadói szolgáltatást, és IKT-mentorálást is kértünk.<br />
- A programba bevont pedagógusok mindegyike külsı és belsı továbbképzést kap.<br />
- Az kutató-kísérletezı pedagógusok mellé fokozatosan felzárkóznak a többiek is. A<br />
tantestület motivált a program bevezetésében, kész a szemléletváltásra.<br />
3. A CÉLOK KITŐZÉSE ÉS A HOZZÁJUK TARTOZÓ ALFELADATOK MEGHATÁROZÁSA<br />
A célok kitőzésekor a fenti területeken figyelembe vettük átfogó célként a vállalt IKT<br />
alapú oktatás bevezetését, kiterjesztését. Minden informatikai átalakítás és fejlesztés<br />
ennek van alárendelve.<br />
Az intézmény pedagógiai programjából a vonatkozó értékek:<br />
- minıségi és piacképes tudás biztosítása a tanulók számára<br />
- „egész életen át tartó tanulás” készségének kialakítása<br />
- digitális írástudás: digitális kompetencia kialakítása<br />
- nyitott, kommunikációra képes egyéniségek formálása<br />
- problémamegoldó, innovatív személyiségfejlesztés<br />
- esélyegyenlıség biztosítása a társadalmilag hátrányos helyzető tanulók számára<br />
- esélyegyenlıség biztosítása a sajátos nevelési igényő tanulók számára.<br />
94
Az alábbi tartalom példaként szolgál.<br />
Informatikai hálózat<br />
Cél: Az informatikai hálózat alkalmas legyen a programhoz tartozó összes tanterem és<br />
érintett közösségi terület megfelelı minıségő kommunikációjának biztosítására. Ebbe<br />
beleértjük az összes szaktantermet és a közösségi tereket is. Az intézmény számára a<br />
sávszélesség megfelelı legyen az oktatási tartalmak eléréséhez és a közösségi funkciók<br />
használatához.<br />
Jelenlegi helyzet: Csak a számítástechnika szaktanterem és a nyelvi labor ellátása<br />
megfelelı. A közösségi területek kielégítıen lefedettek. A sávszélesség bıvítendı.<br />
Forrás: önerı, mely a fenntartó által biztosított keret része, pályázatok.<br />
Feladatok:<br />
A1 A megfelelı új és biztonságos hálózati topológia megtervezése a szükséges új aktív<br />
eszközökkel<br />
A2 A hálózati átalakítás fizikai kivitelezésének elindítása, annak felügyelete<br />
A3 Az új végpontok kiépítése<br />
A Az új végpontokon használható IP címterület kialakítása (DHCP-DNS szerver<br />
konfigurációbıvítés)<br />
A5 A sávszélesség bıvítése esetlegesen új szolgáltató bevonásával<br />
IKT eszközök<br />
Cél: A meglévı eszközpark megfelelı szintre bıvítése, az IKT alapú oktatáshoz<br />
kívánatos tanórai környezet kialakítása a tervezett tantermekben. A tanórán kívüli önálló<br />
munkához az eszközkölcsönzés biztosítása. A tantermekben annyi mobil munkaállomás<br />
biztosítása, amennyi mellett már csoportmunka végezhetı. A tanári munkaállomás és az<br />
interaktív tábla felszerelése. Egyéb eszközök biztosítása kérésre: mikroszkóp,<br />
dokumentumkamera, digitális kamera, SNI eszközök.<br />
Jelenlegi helyzet: Csak a számítástechnikai szaktanterem, nyelvi labor ellátása<br />
megfelelı. A további termek telepítése, az eszközpark kibıvítése pótlandó.<br />
Forrás: nagyrészt pályázat ,kisebb részben önerı<br />
Feladatok:<br />
B11 A szükséges eszközök megtervezése a jelenlegi állapot és a becsült<br />
eszközszükséglet alapján<br />
B12 A tantermek felkészítése ( hálózati végpontok, elektromos leállások, tartókonzolok,<br />
tanári munkaállomás elıkészítése), a terem berendezésének csoportmunkára is alkalmas<br />
átalakítása<br />
B13 Az új eszközök telepítése (interaktív tábla, projektor, tanári munkaállomás, egy-egy<br />
táblához csatlakoztatható dokumentumkamera és mikroszkóp, SNI eszközök)<br />
B14 A berendezések cserealkatrészeinek biztosítása – a megfelelı forrás megtalálása,<br />
illetve technikai támogatás biztosítása, folyamatos karbantartás<br />
95
IKT tartalom<br />
Cél: A programban vállalt mőveltségi területekhez változatos, jó minıségő, interaktív<br />
IKT tartalom biztosítása. Ez történhet külsı beszerzéssel, de építünk a belsı innovációra<br />
is: mind tanári mind tanulói oldalról. A munkaközösségek mentori segítséggel<br />
feltérképezik a rendelkezésre álló anyagokat, s ütemezést készítenek a mőveltségi<br />
területük 25%-os lefedésére, majd a tananyagbázis gazdagítására.<br />
Jelenlegi helyzet: A rendelkezésre álló digitális tartalmak hiányosak.<br />
Forrás:önerı a piaci beszerzésre, s javarészt ingyenes tartalom biztosítása<br />
Feladatok:<br />
B21 A használható „Jó gyakorlatok” felkutatása<br />
B22 A pedagógiai programmal összhangban levı tartalmak közös „adatbázisba”<br />
rögzítése, a szükséges beszerzések végrehajtása<br />
B23 A tartalmak használatához szükséges egyéb szoftverek telepítése<br />
B24 A testület által végzett „tartalomfejlesztés” szorgalmazása<br />
B25 A szoftverek karbantartása, frissítése szükség esetén<br />
Belsı tartalomszolgáltatás<br />
Cél: Az intézmény webhelyének fejlesztése, közösségi funkciókkal történı kiegészítése.<br />
A fenntartó és a szülık felé a szükséges online információk biztosítása. A diákok<br />
tanórán kívüli online IKT tartalomszolgáltatása. A tartalomszolgáltatás alakuljon át:<br />
legyen virtuális közösségi tér az esélyegyenlıség biztosításával.<br />
Jelenlegi helyzet: Az intézmény webhelye csak minimális mértékben felel meg az<br />
elvárásoknak.<br />
Forrás: önerı a webhely átalakítására, szükség esetén ingyenesen elérhetı külsı<br />
portálokon az „iskolai tér” létrehozható<br />
Feladatok:<br />
C1 A közösségi portál megtervezése<br />
C2 A portál fokozatos kialakítása, a megfelelı felhasználói profilokkal ( fenntartó,<br />
szülı, diák)<br />
C3 A portál folyamatos karbantartása, aktualitásának biztosítása, a közösségi funkciók<br />
moderálása<br />
C4 Online IKT tartalomszolgáltatás kiépítése<br />
C5 Online segítség biztosítása az IKT tartalmak mellé<br />
C6 A tartalmak esetleges átalakítása SNI szempontból<br />
Adatbiztonság<br />
Cél: Az intézményhez tartozó digitális rendszerek és adatok biztosítása. A rendszerek<br />
rendelkezésre álljanak a tanítási és a felkészülési idıszakban. Az intézményi adatokról<br />
96
készüljön rendszeres biztonsági mentés. Adatvesztés vagy külsı támadás ne<br />
veszélyeztesse a közösségi és a tartalomszolgáltatási funkciókat.<br />
Jelenlegi helyzet: A rendszerek vírusvédelme biztosított, de az esetleges támadások<br />
esetén a teendık nem rögzítettek. Az adatkezelés és mentés nem szabályozott.<br />
Forrás:önerı<br />
Feladatok:<br />
D1 Az eszközök, rendszerek és adatok biztonsági osztályokba sorolása. Szükség esetén<br />
a védett hálózati szegmensbe helyezése, az intézmény belsı adatainak elkülönítése a<br />
diákok és tanárok felhasználói tárhelyétıl<br />
D2 A látogatható webhelyek közül a káros tartalmúak szőrésének kiterjesztése az új<br />
munkaállomásokon is<br />
D3 Folyamatos továbbképzés az érintett kollégáknak<br />
Pedagógiai érték<br />
Cél: Az IKT eszközök mellé a pedagógiai érték folyamatos fejlesztése. Csak ezekkel<br />
kelhet életre az új tanítási-tanulási módszertan. Állandó innováció ösztönzése:<br />
változatos munkaformák kialakítására, új tartalmak keresésére, készítésére. Maguk a<br />
pedagógusok is kapcsolódjanak be a szakterületüknek megfelelı közösségi terek<br />
munkájába.<br />
Jelenlegi helyzet: A tantestület motivált a bevezetésben, de tapasztalatszerzésre,<br />
támogatásra, s maga is tanulásra szorul.<br />
Forrás: pályázat: TÁMOP 3.1.4 és önerı<br />
Feladatok:<br />
E1 A szükséges tanfolyamok megszervezése<br />
E2 Mintatanmenetek készítése, „óravázlat-fórum” indítása munkaközösségi szinten<br />
E3 Óralátogatások biztosítása a saját intézményen belül. Rendszeres megbeszélések<br />
szervezése a mentor bevonásával, ahol megbeszélhetik az aktuális tapasztalatokat –<br />
szintén a rokon mőveltségi területek összevonásával<br />
E4 Az SNI feladatok feltérképezése. A tanmenetek, óravázlatok kiegészítése<br />
E5 Folyamatos visszajelzés és önértékelés biztosítása a pedagógusok számára<br />
E6 A diákok visszajelzéseinek értékelése<br />
E7 Jelen informatikai stratégia folyamatos felülvizsgálata a megvalósult elemek és<br />
visszajelzések alapján<br />
97
Egészségnevelési program<br />
„Nemcsak az a hasznos, ha pénzt győjtünk, de az is, ha egészséget<br />
szerzünk, mert az egészség – talán inkább, mint a vagyon – örökölhetı.”<br />
(Fodor József)<br />
1. Az egészségnevelési program elkészítésének alapjai<br />
1.1 Törvényi háttere<br />
A közoktatási jogszabályok és hivatkozások, a fenntartó és az iskola<br />
dokumentumai, szabályzatai adják azokat a kereteket, melyeket az<br />
egészségnevelési program elkészítésénél figyelembe vettünk.<br />
1.2 Helyzetelemzés, helyzetkép<br />
1.2.1. A gimnázium<br />
Az iskola<br />
Az iskola helye és épülete egészségnevelési szempontból<br />
Az I. Béla Gimnázium és Informatikai Középiskola alig több, mint 40<br />
éve, Szekszárd északi városrészében épült, a város központjától<br />
gyalogosan körülbelül 20 percre. Tömegközlekedési eszközökkel<br />
könnyen megközelíthetı, tanulóink nagy része azonban a viszonylag<br />
ritkán közlekedı autóbuszjáratok miatt az iskolába gyalog érkezik, vagy<br />
onnan gyalog távozik.<br />
Az iskola két épületét jól gondozott kis park veszi körül. Két épületünk<br />
adottságai a kora nyári idıszakban kedvezıtlenek: a termekben a<br />
sötétítés ellenére szinte elviselhetetlen a hıség. A téli idıszakban a két<br />
épület közötti közlekedés egészségvédelmi szempontból hátrányos.<br />
Tornatermünk kicsi. Sportudvarunkban két sportpálya (egy aszfaltos és<br />
egy salakos) van, felújításukra 1984-ben került sor utoljára. A salakos<br />
pálya mára balesetveszélyessé vált. Kismérető konditeremmel és<br />
asztalitenisz-teremmel rendelkezünk. Épületeink, termeink<br />
felszereltsége jónak mondható, mind a berendezést, mind a technikai<br />
felszereltséget illetıen.<br />
Az iskola adottságai befolyásolják egészségnevelési munkánk tartalmát,<br />
lehetıségeit. Mindig van azonban néhány teendı azért, hogy<br />
kellemesebb legyen a mindennapi iskolai élet: a könyvtárba az iskola<br />
alatt mőködı főtımő anyagi segítségével klíma-berendezést szereltünk;<br />
az iskola bejáratánál, a büfé mellett beüzemeltük az ivóvízkutat; a B<br />
épületben italautomata, az A épületben büfé üzemel. A könyvtári olvasó,<br />
és a számítástechnika termek közül néhány klimatizálása megtörtént.<br />
A szomszédos kollégiumban kulturált környezetben kapjuk az ebédet.<br />
98
Az iskola mőködése egészségnevelési szempontból<br />
Az egészségnevelés az a területe az iskolai életnek, ahol a magatartás<br />
befolyásolásában csak türelmesen, fokozatosan haladhatunk elıre. Az<br />
osztályfınökök, a biológiatanárok és a testnevelık foglalkoznak a legintenzívebben<br />
az egészségnevelés kérdésével. A 2002/2003-as tanévtıl<br />
kezdıdıen a RÉV-vel együttmőködve pályázati úton évente<br />
bekapcsolódunk a Szociális és Munkaügyi Minisztérium drogprevenciós<br />
programjába. A prevenciós munkához intézményi drogstratégiával<br />
rendelkezünk. Az egész tanéven átívelı tevékenységben valamennyi<br />
osztályfınök részt vesz. A munkában a gyermek- és ifjúságvédı jelentıs<br />
részt vállal. Az akció-jellegő tevékenységben a nevelıtestületnek szinte<br />
minden tagja bekapcsolódik.<br />
Az iskola-egészségügyi szolgálat 2002/2003. tanévben végzett vizsgálati<br />
eredményeirıl: iskolánk tanulóinak 30%-a látásélességi, 21%-a<br />
mozgásszervi problémával, 10%-a túlsúllyal küzd.<br />
Az egészségnevelés színterei iskolánkban<br />
Hagyományos tanórai oktatásszervezésben<br />
Tanórákon hozzárendeljük az adott témákhoz a megfelelı<br />
egészségnevelési vonatkozásokat. Az óra jellege meghatározza a<br />
problémák megközelítésének és feldolgozásának módját, mélységét. Az<br />
egészségnevelés terén különös felelısségő tantárgyak iskolánkban az<br />
osztályfınöki, a biológia és a testnevelés órák. Tantárgyi programjaink<br />
rögzítik az egészségneveléssel kapcsolatos feladatokat és teendıket.<br />
• tanórai testnevelés: valamennyi osztályunk heti 2 órarendi<br />
testnevelés órán vesz részt. A 2004 szeptemberében induló nyelvi<br />
elıkészítı osztály testnevelés óráinak száma 3. A 9-13. évfolyamon<br />
tanulóink szabadon választott tárgyként felvehetnek többlet<br />
testnevelés és sportórákat. A tanév során két alkalommal –<br />
szeptemberben és májusban – a tanulók fizikai állapotának mérését<br />
meghatározott szempontok szerint végezzük testnevelés órán. A<br />
mérés, egyéni értékelés motiváló tényezı, mivel a tanuló képet kap<br />
saját teljesítményérıl, társai eredményeihez és saját korábbi<br />
eredményeihez viszonyítva is.<br />
A 2010- 11. tanévben induló sportosztályban ettıl eltérı (jóval több)<br />
idıkeretben sportolnak tanulóink.<br />
• gyógytestnevelés: a 2000/2001-es tanévtıl kezdıdıen indítottuk be a<br />
gyógytestnevelés órákat, melyeket gyógytestnevelı tanári diplomával<br />
rendelkezı kollégánk vezet. A foglalkozásokon szakorvos javaslatára,<br />
iskolaorvosi besorolás után vesznek részt az érintett tanulók, heti 3<br />
órában. Célunk az asztmás, a mozgásszervi (mellkasi, gerinc és láb)<br />
deformitásokkal és belgyógyászati (ifjúkori hipertónia, endokrinzavarok<br />
és egyéb) panaszokkal küszködı, a testi képességekben<br />
visszamaradó tanulók panaszainak csökkentése illetve<br />
megszüntetése a testnevelés eszközeivel. Szakorvosi kontroll,<br />
iskolaorvosi és a szülıkkel való kapcsolattartás elengedhetetlen az<br />
99
érdemi munkához. Anyagi lehetıségeinktıl függıen a<br />
gyógytestnevelés keretében uszodai foglalkozásokat is szervezünk.<br />
• osztályfınöki órák: az osztályfınöki órákon évfolyamonként<br />
különbözı tartalommal minimum 10 órában foglalkoznak tanárokdiákok<br />
közösen az egészségnevelés különbözı területeivel a lelki és<br />
testi egészség témaköreihez rendelt fejlesztési célok elérését szolgáló<br />
különbözı tevékenységformákban. Az osztályfınökök a<br />
drogprevenciós programban megfelelı képzéssel sajátították el azokat<br />
az interaktív módszereket és technikákat, mellyel az élményszerő<br />
ismeretszerzésre nyílik mód. A szemléltetés hagyományos,<br />
audiovizuális és informatikai lehetıségeit is kihasználjuk ahhoz,<br />
hogy tanulóink olyan tudásra tegyenek szert, mely segíti ıket az<br />
életvitellel kapcsolatos döntések önálló meghozatalában. A munkához<br />
külsı szakemberek segítségét is igénybe vesszük. Ugyancsak<br />
osztályfınöki órák keretében foglalkozunk a veszélyhelyzetek<br />
elkerülésének módjaival a helyes közlekedési szokások terén.<br />
• A biológia, kémia, nyelv, mővészetek tárgyak keretében különösen<br />
sok lehetıséget használhatunk ki az egészségneveléshez kapcsolódó<br />
szemléletformálás terén.<br />
Moduláris oktatási program megvalósítása:<br />
Iskolánkban az „Egészséges test, egészséges lélek, egészséges<br />
környezet” címő modult valósítjuk meg. Ez a téma jól illeszthetı a<br />
9. évfolyam Európai Uniós ismeretek tantárgyába. A témához Az<br />
Educatio Kht. Kompetenciafejlesztı oktatási program Életpályaépítési<br />
kompetencia terület „A” Földünk és környezetünk VIII.A.3.1.<br />
moduljait használjuk. 11. évfolyamon a német nyelv órákon<br />
foglalkozunk a témával. A modulok kiválasztásánál döntı szerepet<br />
játszott az adott modul témája, nyelvi szintje, típusa, ill. a<br />
tanulócsoport életkora. Ezek figyelembevételével 3 modult<br />
dolgozunk fel az ,Egészséges test, egészséges lélek, egészséges<br />
környezet’ témában. A modulok a www.sulinovadatbank.hu<br />
honlapon álltak rendelkezésünkre. A modulok témája a Greenpeace<br />
szervezete, a klímaváltozás ill. az emberek higiéniás szokásai,<br />
melyek lehetıséget biztosítanak a fıtéma sokoldalú<br />
megközelítéséhez és feldolgozásához. Megfelelnek a csoport<br />
tudásának (B1-B2). A 12. osztályban angol nyelv órákon<br />
foglalkozunk ezzel a modullal. A legnagyobb hangsúlyt az<br />
egészséges környezet témára helyezzük, mivel ettıl függ az<br />
emberiség jövıje, egészségünk. Az anyagot a PLUS INTERMEDIATE<br />
kompetenciaalapú tankönyvébıl választottuk. A projektet<br />
kooperatív módszerekkel dolgozzuk fel, csoportokat alakítva. A<br />
részletes kidolgozást az egyes tantárgyak helyi tantervei illetve a<br />
tanmenetek tartalmazzák.<br />
Nem hagyományos tanórai oktatásszervezésben<br />
100
• A tanév szerves része a sportnap, a drogprevenciós nap és a<br />
természetvédı nap, melyeket évrıl-évre megszervezünk egy-egy<br />
tanítási napként vagy annak részeként. A Béla-napon és a diáknapon<br />
egészségneveléshez kapcsolódó elıadásokat szervezünk.<br />
• Mindennapos testedzés programja az órarendi testnevelés<br />
órákon túl:<br />
A tanórai testnevelésen kívül valamennyi lehetıség a diákok<br />
önkéntességére épül. A program sikeressége tehát nagymértékben<br />
függ a szemléletmódtól. Az iskolai sportköri foglalkozásokat<br />
tanulóink választása és a tanévenként változó órakerethez mérten<br />
szervezzük. Törekszünk arra, hogy sportcsoportonként minimálisan<br />
heti 2 óra testmozgást biztosítsuk a sportkör munkájában<br />
résztvevıknek. A konditerem és az asztalitenisz-terem igénybevétele<br />
is önkéntességen alapul, a hét minden munkanapján lehetséges.<br />
A városi és területi, regionális bajnokságokon, diákolimpián részt<br />
veszünk. Iskolánk sportolói egyéni és csapatversenyekben évrıl-évre<br />
szép helyezéseket érnek el.<br />
A tanévi sportprogramot az éves munkaterv tartalmazza.<br />
Tanórán kívüli programok:<br />
Tanévkezdés elıtt megszervezzük a 9. évfolyam „szöcsketáborát”. A<br />
tábor<br />
programjának fontos része a sporttevékenység.<br />
Hétvégi gyalog- ill. kerékpártúrákat kezdeményezünk, ill. kíséretet<br />
biztosítunk tanulóink számára a városi szabadidı hasznos eltöltésére<br />
szervezıdı programokon való részvételre. Sajnos az érdeklıdés<br />
nagyon kicsi.<br />
Az évenként ismétlıdı osztálykirándulásoknak részei a közösség- és<br />
szemléletformáló gyalogtúrák, a „hegymászások”.<br />
Diákjaink olyan versenyeken indulnak, ahol az egészségvédelem kiemelt<br />
téma. (Elsısegélynyújtó-verseny, parlagfő-vetélkedı)<br />
• Részt veszünk különbözı életmódformáló akciókban:<br />
- olimpiai ötpróba<br />
- autómentes világnap<br />
- egészséges táplálkozás napja<br />
- dohányzásmentes nap<br />
- más partnereink által meghirdetett tömegsport rendezvények<br />
• Tanulóinkat évrıl-évre mozgósítjuk egy-egy nyári táborra, amely<br />
mintát ad a szabadidı egészséges, hasznos eltöltésére (vízitúra,<br />
gyalogtúra, sporttábor).<br />
• Tanulóink egészségügyi szőrés keretében rendszeres iskolaorvosi és<br />
fogászati szőrésen vesznek részt.<br />
1.2.2. Az általános iskola<br />
Helyzetleírás<br />
101
A diákok értékválasztása elsısorban a családtól függ, ezt az iskola csak<br />
kismértékben tudja befolyásolni. Szép környezető faluban élve<br />
gyermekeinknek lehetıségük van a természetközeli életre, nagy részükre<br />
jellemzı mégis a mozgásszegény életmód, a rendszertelen táplálkozás, a<br />
kialvatlanság. Megnıtt a deviáns hatások és a médiák befolyása is. Az<br />
elmondottak indokolják egészségnevelési program létjogosultságát.<br />
Az egészségnevélés szinterei az általános iskolában<br />
A diákok értékválasztása elsısorban a családtól függ, ezt az iskola csak<br />
kismértékben tudja befolyásolni. Szép környezető faluban élve gyermekeinknek<br />
lehetıségük van a természetközeli életre, nagy részükre jellemzı mégis a<br />
mozgásszegény életmód, a rendszertelen táplálkozás, a kialvatlanság. Megnıtt<br />
a deviáns hatások és a médiák befolyása is. Az elmondottak indokolják<br />
egészségnevelési program létjogosultságát.<br />
Egészségnevelés az 1-4. évfolyamon<br />
Az iskolarendszer kezdı szakaszában nagy szerepe van az<br />
osztálytanítónak. Személyisége és elhivatottsága döntı súllyal alakítja a<br />
gyerekben kialakuló, formálódó világképet. A tanulók számos attitődjének<br />
alakításán túl a szülık hozzáállását is befolyásolhatja igényessége,<br />
értékrendje. Az egész tanítási napot együtt tölti osztályával, szinte<br />
minden tantárgy keretein belül lehetısége nyílik arra, hogy formálja a<br />
gyerekek egészségi szokásait, életmódjuk alakulását. Különösen a<br />
természetismeret tantárgy témaköreiben van lehetıség életmódminták<br />
elemzésére, együttes tevékenységek során közösségépítésre, értékek<br />
átadására. (Táplálkozási szokások, tisztálkodási szokások, anyag- és<br />
energiatakarékosság, életviteli szokásaink, életvezetés a családban.) A<br />
tantárgyakban szereplı konkrét témakörök a környezeti nevelési<br />
programhoz kapcsolódóan szerepelnek.<br />
Egészségnevelés az 5-8. évfolyamon<br />
Magyar nyelv és irodalom:<br />
növeljük az egészséghez való, pozitív érzelmi témájú könyvek<br />
feldolgozását<br />
ismerjék meg az irodalmi mővekben megjelenı természeti és<br />
egészség értékeket, harmonikus kapcsolatokat<br />
Történelem:<br />
értsék és tudják, hogy mikor és milyen emberi tevékenységek révén<br />
alakult át a természet<br />
tudják értelmezni, hogyan hatottak az egészségi változások a<br />
gazdálkodásra, az életmódra<br />
értsék meg az egész világot érintı globális problémákat<br />
Idegen nyelvek:<br />
102
legyenek érzékenyek a hazai egészségnevelési problémákra és<br />
ismerjék meg a nyelv segítségével más országok hasonló problémáit<br />
Matematika:<br />
legyenek képesek egészségnevelési mérések eredményeinek<br />
értelmezésére<br />
Fizika:<br />
ismerjék meg az élı szervezetre káros fizikai hatások<br />
egészségkárosítását<br />
mérjék fel annak fontosságát, hogy a környezeti erıforrásokat<br />
felelıséggel szabad csak felhasználni<br />
Földrajz:<br />
szerezzenek tapasztalatokat az élı és az élettelen környezetrıl<br />
Biológia:<br />
ismerjék meg az egészségi problémákat és azok megelızési<br />
lehetıségeit<br />
ismerjék meg az egészségük alapvetı szervezeti-mőködési jellemzıit<br />
ismerjék meg a környezet-egészségügyi problémákat<br />
sajátítsanak el egészséget megırzı életviteli technikákat<br />
Kémia:<br />
értsék meg a különbözı technológiák, vegyszerek hatását a<br />
természeti környezetre<br />
Ének-zene:<br />
tudják, hogy az élı és az élettelen természet hangjai károsító és<br />
esztétikai hatásúak is lehetnek<br />
Rajz:<br />
legyenek képesek egészségnevelési témakörök ábrázolására<br />
ismerjék fel az egészséges életmód szempontjait figyelembevevı<br />
formatervezést<br />
Technika:<br />
ismerjék a szakmák gyakorlásához kapcsolódó egészségi ismereteket<br />
ismerjék a szakmákhoz kapcsolódó higiéniai követelményeket<br />
ismerjék a szakmai ártalmak hatását az emberi szervezetre<br />
figyeljék meg az egészségnevelési technológiákat a gyakorlatban<br />
fejlıdjön az egészséges életmód iránti igény, kultúrált lakhely<br />
kialakításának fontossága, környezettudatos fogyasztás<br />
Osztályfınöki órák<br />
Jogszabályi elıírásoknak megfelelıen az iskola helyi tantervébe – az<br />
osztályfınöki nevelı és oktató munkához kapcsolódva – be kell építeni<br />
az egészséges életre nevelést, illetve egészségvédelmet szolgáló<br />
tananyagot, melynek idıkerete az 5–8. évfolyamon nem lehet kevesebb<br />
tanévenként 10 tanórai foglalkozásnál.<br />
103
A tartalmi körök meghatározásánál a következı szempontokat<br />
tartottuk szem elıtt:<br />
az egészségfejlesztés, védelem legfontosabb elméleti és gyakorlati<br />
megfontolásai;<br />
az adott életkori csoport ismert és legjellegzetesebb fejlıdés- és<br />
szociálpszichológiai meghatározói, jellegzetességei;<br />
a legégetıbb, alkalmasint társadalmi méreteket öltı népegészségügyi<br />
problémák adott életkori csoporton belüli jelentkezési módjait<br />
az egészségmagatartás befolyásolásának lehetıségeit<br />
1.3 Erıforrások<br />
1.3.1. Gimnázium<br />
Az egészségnevelési munka céljainak eléréséhez elengedhetetlen feltétel,<br />
hogy az iskolai élet résztvevıi egymással, valamint külsı szervezetekkel<br />
jó munkakapcsolatot, együttmőködést alakítsanak ki. Ezek egyúttal<br />
munkánk erıforrásai is, melyek számbavételével képet kaphatunk arról,<br />
hogy kire, miben számíthatunk.<br />
Az alábbiakat szem elıtt tartva az iskolának ki kell dolgoznia részletesen<br />
is kapcsolatrendszerét.<br />
Humán erıforrások<br />
Belsı erıforrások<br />
Erıforrások Feladat, szerepkör Erısség<br />
Iskolavezetés Támogatja az egészségnevelési<br />
programokat. Forrásokat<br />
teremt, ösztönöz a részvételre,<br />
aktívan részt vesz a<br />
programokban.<br />
Hasznosítható<br />
kapcsolatrendszer<br />
Szaktanárok<br />
Egészségnevelési<br />
munkacsoport<br />
(természettud.<br />
munkaköz. tagjai,<br />
gyermek- és<br />
ifjúságvédı,<br />
testnevelı)<br />
Osztályfınöki<br />
közösség<br />
Tantárgyaikba építve kiemelik,<br />
erısítik az egészségfejlesztéshez<br />
tartozó ismereteket.<br />
Éves akciótervet készít, segíti és<br />
koordinálja a megvalósítást.<br />
Dokumentációs és értékelı<br />
munkát végez, pályázatokat ír,<br />
kapcsolatokat teremt külsı<br />
támogatókkal<br />
Évfolyamokra bontva foglalkozik<br />
a tartalmak feldolgozásával<br />
Minden tanár feladata<br />
az egészségnevelés<br />
Lehetıség különbözı<br />
szakmacsoportok<br />
programjainak<br />
összehangolására<br />
Aktualitások azonnali<br />
megvitatása<br />
osztályközösségben<br />
104
DÖK-segítı ,<br />
gyermek-és<br />
ifjúságvédı<br />
Tagjai az egészségnevelési<br />
munkacsoportnak<br />
Egyedi problémák<br />
azonnali kezelése,<br />
továbbítása<br />
szakemberhez<br />
Oktatástechnikus Támogatja a tanári munkát Gyakorlati szakértelem<br />
eszközkezelés<br />
Titkársági dolgozók Háttér-feltételek biztosítása Egyéni gondoskodás<br />
egészségvédelemben<br />
Intézkedés sürgıs<br />
beavatkozáshoz<br />
Technikai dolgozók<br />
Diákok<br />
Szülık<br />
Egészséges, tiszta környezet<br />
biztosítása, balesetveszély<br />
elhárítás<br />
Az éves akcióprogramban<br />
aktívan vesznek részt:<br />
hallgatóság, tevékeny<br />
szerepvállalás, önálló<br />
kezdeményezések<br />
Támogatás, részvétel, külsı<br />
erıforrások felkutatása<br />
Elıadások tartása<br />
Versenyfelkészítés<br />
Azonnali beavatkozás,<br />
balesetvédelem<br />
Partnerség<br />
Az egészségnevelés csak<br />
jelentıs szülıi részvétel<br />
mellett lehetséges<br />
Külsı erıforrások, kapcsolatrendszer<br />
Intézmény, szervezet Kapcsolat tartalma Kapcsolattartók<br />
Iskola-egészségügyi<br />
Szolgálat (iskolaorvos,<br />
elıadások, szőrések,<br />
mérések, szakmai<br />
titkárságvezetı<br />
védını<br />
védını)<br />
tanácsadás, egyéni<br />
segítségnyújtás, egészségügyi<br />
elváltozással rendelkezı<br />
tanulók nyomon követése<br />
(gondozás)<br />
ÁNTSZ<br />
elıadások, szakmai<br />
gyerek- és ifjúságvédı<br />
Vöröskereszt Tolna<br />
Megyei Szervezete,<br />
Mentıállomás<br />
tanácsadás<br />
szakmai segítségnyújtás,<br />
versenyekre felkészítés<br />
Sportegyesületek közös szervezéső sport v.<br />
szabadidıs programok<br />
Rendırség<br />
drogprevenciós tevékenység<br />
drogstratégia kialakítása<br />
Szakorvosok<br />
szenvedélybetegségek<br />
megelızéséhez kapcsolódó<br />
tevékenység segítése<br />
felelıs<br />
gyermek- és<br />
ifjúságvédı, igazgatóhelyettes,<br />
különbözı<br />
osztályok vezetıi<br />
testnevelık, edzık<br />
igazgatóhelyettes,<br />
oktatási referens<br />
egészségnevelési<br />
munkacsoport<br />
vezetıje, szakorvosok<br />
105
RÉV<br />
Más közoktatási<br />
intézmény<br />
Fenntartó<br />
drogprevenciós tevékenység<br />
drogstratégia kialakítása<br />
közös akciók,<br />
sportprogramok,<br />
kirándulások<br />
elvárások megfogalmazása<br />
források biztosításához<br />
segítség<br />
igazgatóhelyettes<br />
kuratórium titkára<br />
programtól függıen<br />
osztályfınökök,<br />
testnevelık<br />
iskolavezetés,<br />
Mővelıdési és Sport<br />
Iroda, Mővelıdési B.<br />
Anyagi erıforrások<br />
Saját anyagi erıforrásaink: az iskolai költségvetés. Az egészségneveléssel<br />
összefüggı feladatokra a közoktatási normatívát fenntartónk döntésének<br />
megfelelıen a költségvetésbe építve vagy pályázati úton kaphatjuk meg.<br />
Az egészségnevelésre fordítható keret felhasználásáról az éves<br />
akcióprogram elkészülte után döntünk.<br />
Az éves költségvetésbıl minden évben olyan felújításokat és<br />
karbantartásokat kell végezni, melyek az egészséges, tiszta környezet<br />
fenn-tartását eredményezik.<br />
Külsı anyagi erıforrások: az I. Béla Alapítvány rendszeresen támogatja<br />
tanulóink sporttevékenységét, nyári táborokban való részvételét egyéni<br />
és csoportos támogatás keretében egyaránt.<br />
Pályázatok: Az egészségneveléshez, a szabadidı hasznos, tartalmas<br />
eltöltéséhez kapcsolódó pályázatok figyelése az igazgatóhelyettes<br />
feladata. İ tájékoztatja a kollégákat a pályázati lehetıségekrıl és segít<br />
azok elkészítésében. Az iskolavezetés kiemelt feladata a forrásbıvítı<br />
pályázati tevékenység.<br />
1.3.2. Általános iskola<br />
Tárgyi feltételek<br />
Iskolánk a település központjában fı közlekedési út mellett helyezkedik<br />
el. Ez a helyzet nem ideális a következı szempontok miatt:<br />
zajártalom<br />
levegıszennyezıdés<br />
drogveszély<br />
balesetveszély.<br />
A tantermek mérete, megvilágítása megfelelı, otthonosabbá tételük, a<br />
berendezés folyamatos cseréje segíti egészségnevelési és esztétikai<br />
nevelési céljaink megvalósulását. A bútorzat cseréjénél szem elıtt kell<br />
tartanunk az ergonómiai szempontokat is. Szükségessé vált a tantermek<br />
világításának korszerőbbé, egészségesebbé tétele.<br />
106
A testnevelési óráknak, a testmozgásnak megfelelı színtere a<br />
sportcsarnok, a sportudvar, a fásított, játszósarkot tartalmazó<br />
iskolaudvar. A sportpálya felújításra szorul.<br />
Humán erıforrások<br />
Belsı: az osztályfınökök, szaktanárok, könyvtáros, gyermekvédelmi<br />
felelıs, diákönkormányzati-vezetı, vöröskeresztes szakkörvezetı.<br />
Külsı: a szülıi közösség, iskolaorvos, iskolafogász, védını, a helyi<br />
vöröskeresztes szervezet, sportegyesület, rendırségi körzeti megbízott.<br />
Anyagi erıforrások: az intézmény költségvetése, a községi és iskolai<br />
alapítvány, pályázati lehetıségek.<br />
2. Alapelvek, jövıkép, célok, tartalmak<br />
2.1 Gimnázium<br />
Alapelveink<br />
A egészségnevelés terén az alábbi alapelveket kezeljük kiemelten; ezek<br />
tartalmát kell megvilágítanunk, nevelı munkánk során körbejárnunk:<br />
- az egészség érték<br />
- az egészség a szomatikus, a pszichés és a szociális mőködések<br />
dinamikus egyensúlya<br />
- az egészség optimalizálása a környezet optimalizálásával valósulhat<br />
meg<br />
- az életmód komplex fogalom<br />
- emberi jogok<br />
- biológiai és társadalmi sokféleség<br />
- toleráns viselkedés<br />
Jövıképünk, hosszú távú célunk<br />
Hosszú távú célunk, jövıképünk, hogy tanítványaink egészséges,<br />
kiegyensúlyozott, harmonikus életvitelő felnıtté váljanak.<br />
Ezért diákjainkban ki kell alakítanunk<br />
- az egészséges életmód igényét és elsajátítani az ehhez vezetı<br />
technikákat módszereket<br />
- a teherbíró személyiség kialakulásához szükséges képességeket<br />
- a szabadidı értékes eltöltésének igényét<br />
- a pozitív énképet, önmagunk és az emberek különbözıségeinek<br />
elfogadását<br />
- a harmonikus emberi kapcsolatokra való törekvést<br />
- a környezettel harmonikus viszonyra törekvést<br />
- a fizikai megterhelés elfogadását, a mozgás igényét<br />
- a korábbi generációk értékeinek elfogadását<br />
A célok eléréséhez szükséges készségek fejlesztése:<br />
107
- erıfeszítésre való képesség<br />
- testi, szellemi, lelki képesség harmonikus fejlesztése<br />
- sikeres fellépés képessége<br />
- kritikai érzék fejlesztése, értékelés és mérlegelés<br />
- konfliktuskezelés és megoldás<br />
- alternatív, problémamegoldó gondolkodás, a veszélyhelyzetek<br />
elkerülésének képessége<br />
A készségek, képességek fejlıdését segítı tartalmak:<br />
- az életmód komplex fogalma: stressztőrés; stresszkezelés;<br />
kiegyensúlyozott szexualitás; egészséges táplálkozás; több mozgás;<br />
nem dohányzás; kevesebb alkoholfogyasztás; drogtagadás; idıben<br />
orvoshoz fordulás; együttmőködés az egészségüggyel; egyén<br />
környezettisztelete; személyi higiéné; baleset-megelızés<br />
- az életmód szerepe a betegségek megelızésében (szív, érrendszeri,<br />
daganatos, mozgásszervi, alkohol- és drogfüggés betegségei, AIDS<br />
megelızése)<br />
- a dohányzás egészségkárosító hatásainak elfogadtatása<br />
- rendszeres sportolás gyakorlata<br />
- kamaszkori, ifjúkori testi-lelki változások<br />
- a munka és pihenés helyes aránya<br />
- a felnıttek életmódjának kritikai elemzése<br />
- orvosi vizsgálatok, szőrések szerepe az egészségmegırzésben,<br />
prevenció fontossága<br />
- a siker és a család, családtervezés; felelıs szexuális élet<br />
Az egészségnevelés iskolai szemlélete<br />
Hazánkban a társadalmi szokások egy része (magas alkoholfogyasztás,<br />
mozgásszegény életmód, helytelen táplálkozás, passzív pihenés…),<br />
valamint a hitre épülı, tudományos alapokat nélkülözı, esetenként<br />
széles körben elterjedt nézetek automatikus elfogadása és terjesztése<br />
megnehezítik az egészségnevelés iránt elkötelezett szakemberek,<br />
pedagógusok munkáját.<br />
Az oktatásnak-nevelésnek, a személyes példamutatásnak és<br />
hitelességnek döntı szerepe, ezért a pedagógusoknak kiemelt felelıssége<br />
van abban, hogy a szokások és nézetek az egészséges életmódra<br />
vonatkozóan pozitív irányba változzanak.<br />
Az egészségnevelés a mi megközelítésünkben a közösség és egyéni<br />
magatartás befolyásolására irányul. Célja az életminıség javítása, az<br />
egészség megırzése és a betegségek megelızése. Segítenünk kell, hogy<br />
tanítványaink nagyobb kontrollal rendelkezzenek saját életük és<br />
egészségük felett. Ehhez megfelelı tudásra és olyan jártasságra van<br />
szükség, ami képessé teszi ıket a kontrollra és a megfelelı<br />
döntéshozatalra.<br />
Tankönyveink tartalmukban hordozzák azokat a tudományos alapokat,<br />
melyeket kiemelve, céltudatosan megerısítve tanulóink azonosulni<br />
tudnak azzal, hogy<br />
108
AZ EGÉSZSÉG NEM A BETEGSÉG HIÁNYA, HANEM A TESTI, LELKI, SZELLEMI,<br />
SZOCIÁLIS JÓLÉT EGYENSÚLYI ÁLLAPOTA.<br />
Konkrét célok<br />
Terveink:<br />
- a nevelıtestület tagjainak megnyerése az egészségnevelı munkához<br />
- érettségi vizsgakövetelmények egészségnevelési vonatkozásainak<br />
tananyagba építése tantárgyanként<br />
- iskolai egészségnap megrendezése<br />
- az iskolai sportkör tevékenységének bıvítése új sportággal<br />
taglétszámának növelése<br />
- házi bajnokság megszervezése a mindennapos testedzés<br />
programjában, szabadon választott testnevelésórák keretében<br />
- tantestületi belsı képzés szervezése az interaktív módszerek, elsajátítására<br />
- sporttevékenység (egyéni és csoportos) kiemelt elismerése<br />
- az iskola parkjának hasznosítása a tanórákon (szabadtéri tanterem<br />
kialakítása)<br />
109
Hagyományok ápolása:<br />
- mindennapos testedzés feltételeinek biztosítása: szabadon<br />
választható többlet testnevelésórák biztosítása; iskolai sportkör<br />
mőködtetése (sportcsoportonként két óra/hét); gyógytestnevelés<br />
megszervezése; sport-versenyeken való iskolai részvétel; konditerem;<br />
asztalitenisz-terem használatának biztosítása tanítási napokon.<br />
- drogprevenció folytatása<br />
- egészséges életmódra vonatkozó akciók szervezése (pl. táplálkozási,<br />
dohányzásmentes napok)<br />
- 3 napos „szöcsketábor” egészséges életmódot formáló programjainak<br />
szervezése<br />
- tanévente min. egy nyári tábor a szabadidı tartalmas eltöltésére<br />
(mintaadás)<br />
- osztálykirándulásokon természetjárás<br />
- osztályfınöki órák egészségnevelés témakörben<br />
- Béla-napokon, diáknapokon egészséges életmóddal foglalkozó<br />
elıadások<br />
2.2 Általános iskola<br />
Feladataink<br />
- mozgástevékenység – mozgási igényre nevelés<br />
- higiénés magatartásra nevelés<br />
- egészséges táplálkozásra nevelés<br />
- a biztonság megırzése: közlekedésbiztonságra nevelés, elsısegélynyújtási<br />
ismeretek közvetítése, veszélyek felismerésének segítése<br />
- családi életre nevelés: növekedés, változás, emberi szexualitás.<br />
• a zaj és légszennyezés érdekében fák, cserjék ültetése az iskola<br />
környzetében<br />
• a növények gondozása, pótlása az iskola udvarán<br />
• parlagfő irtás az iskolához tartozó területeken<br />
• az iskolai játszótér felszereléseinek bıvítése<br />
• szelektív hulladékgyőjtés<br />
• a tantermek dekorációja, élısarok kialakítása, növények gondozása<br />
Tanulásszervezési és tartalmi keretek:<br />
• meghívott vendégek egészségvédelmi elıadásai<br />
• alkohol és drogprevenciós elıadások<br />
Törekszünk a munkavégzéshez ideális légkör megteremtésére.<br />
Megteszünk mindent annak érdekében, hogy nevelésünk a gyermeki<br />
személyiség egészére irányuljon.<br />
Oktató-nevelı munkánk során figyelembe vesszük az egyéni<br />
képességeket.<br />
110
Az egészségneveléssel összefüggı feladatok<br />
A) Iskolai étkeztetés<br />
Az étkezési szokások miatt sok a túlsúlyos, de a rendszertelenül,<br />
egészségtelenül táplálkozó fiatal is. Az iskolai étkeztetés milyensége és<br />
mennyisége ezért kiemelt figyelmet kell hogy kapjon. A kulturált étkezés<br />
lehetıségének biztosítása segíti nevelı munkánkat.<br />
Tanulóink több mint fele veszi igénybe az étkezési lehetıséget. Az<br />
étkeztetés szervezésével igyekszünk kellı idıt biztosítani az ebéd, a<br />
tízórai és az uzsonna elfogyasztására.<br />
Jelenleg nem tudunk diétás ételt biztosítani a rászoruló gyermekeknek<br />
(diabétesz, liszt- vagy tejérzékenység).<br />
A heti étrend összeállításában az élelmezésvezetın és a szakácson kívül<br />
részt vesz a védını, óvodai és iskolai pedagógus is. Az étrend<br />
kialakításának fı szempontja az egészséges táplálkozásra való törekvés,<br />
valamint a gyerekek ízlése, igénye. Így törekszünk a gyerekek, közvetve a<br />
családok táplálkozási szokásainak alakítására.<br />
A konyha állapotát, az étel minıségét, az ételkezelés módját<br />
rendszeresen ellenırizzük.<br />
B) A személyiség fejlesztése<br />
E program részeként az alábbi területeken végzünk tudatos fejlesztı<br />
munkát:<br />
- önismeret erısítése, az önelfogadás képességének kialakítása<br />
- kudarctőrı képesség fejlesztése<br />
- kapcsolatteremtési képesség fejlesztése<br />
- akaraterı fokozása<br />
- az igényes környezet kialakítására és fenntartására való törekvés<br />
erısítése<br />
- az egészséges táplálkozás iránti igény felkeltése<br />
- az öltözködési szokások, az ízlés alakítása.<br />
A tudatos fejlesztı munka színtere a tanóra, és minden szervezett<br />
iskolai és iskolán kívüli esemény, rendezvény, program, ahol spontán<br />
lehetıség kínálkozik a fiataloknak egymással és a pedagógusokkal közös<br />
tevékenységére.<br />
A szülık körében egyrészt a felvilágosító munka (értekezletek,<br />
kiadványok) útján, másrészt a saját gyermekük fejlıdésérıl,<br />
problémáiról szóló beszélgetések során tudjuk elveinket, az általunk<br />
elsıbbséget élvezı értékeket közvetíteni.<br />
C) Küzdelem az antihumánus szenvedélyek ellen, drogprevenció<br />
Legfıbb célunk tanulóinkat olyan ismeretekkel, pszichésen<br />
megalapozott bensı értékké vált normakultúrával felruházni, amelynek<br />
segítségével egyértelmően elhárítják a személyiségük integritását<br />
veszélyeztetı szerek használatát; valamint a társadalmi normákhoz<br />
111
igazodó, életkoruknak, érdeklıdésüknek megfelelı szabadidıs<br />
elfoglaltságok nyújtása.<br />
A drogprevenció összetett személyiségfejlesztı munka, ezért abban a<br />
tantestület minden tagjának részt kell vennie, kiemelten fontos az<br />
osztályfınökök szerepe. Pedagógusainknak tisztában kell lenniük a<br />
legális és illegális drogok fogyasztása mögött meghúzódó okokkal. Közre<br />
kell mőködniük a tanuló fejlıdését veszélyeztetı körülmények<br />
megelızésében, feltárásában megszüntetésében. Tudniuk kell, mi a<br />
teendıjük, kompetenciájuk, ha szembesülnek a kábítószerezés<br />
problémájával.<br />
A szülı, a család a legfontosabb társ a tanulók érdekében végzett<br />
megelızı munkában, megfelelı elıkészítés és információátadás után<br />
részvételükkel tudják támogatni az iskola programjait.<br />
D) Mindennapos iskolai testedzés<br />
A közoktatási törvény módosítása során az oktatási tárca megteremtette<br />
a mindennapi egészségfejlesztı testmozgás jogszabályi feltételeit a<br />
közoktatásról szóló törvény 52.§ (9-10.), valamint az 53.§ (9.)<br />
bekezdéséhez foglaltak, továbbá a NAT kiadásáról szóló<br />
243/2003(XI.17.) Korm. rendelet keretei között.<br />
Az egészségfejlesztı iskolai testmozgás-program célja a gyermekek<br />
egészséges testi-lelki fejlıdésének elısegítése a testmozgás eszközeivel,<br />
hiszen tapasztaljuk, hogy a modern kor és az azzal járó technikai<br />
fejlıdés az embereket olyan életmódra kényszeríti, amely a<br />
mozgásszegény életmód kialakulásához, a fizikai képességek<br />
hanyatlásához vezethet, áttételesen elıidézve ezzel a szellemi<br />
teljesítmény romlását is. Az iskolai testnevelés és a sport keretei között<br />
az egészségnevelés, a szociális kompetenciák, a csapatmunka valamint<br />
a társakkal történı kreatív együttmőködés egyaránt fejleszthetı.<br />
Annak érdekében, hogy az egészségfejlesztı testmozgás hatékonyan<br />
megvalósuljon iskolánkban, az alábbi sajátos egészségügyi és pedagógiai<br />
feladatokat valósítjuk meg:<br />
- Minden gyermek minden nap részt vesz a testmozgás<br />
programunkban a tornateremben, a kondicionáló teremben, az<br />
iskolai sportudvaron, vagy a falu sportpályáján.<br />
- Minden testnevelési órán és minden egyéb testmozgási alkalmon<br />
megtörténik a keringési- és légzırendszer megfelelı terhelése.<br />
- Minden testnevelési órán van gimnasztika, benne a<br />
biomechanikailag helyes testtartás kialakítását és fenntartását<br />
szolgáló gyakorlatanyag és légzıtorna.<br />
- A testnevelési tananyag egészében a gerinc- és izületvédelem<br />
szabályainak betartását veszi alapul, külön figyelemmel kísérjük a<br />
fizikai teljesítménymérés testhelyzeteit, valamint a kondicionális<br />
képességfejlesztés során a legújabban elfogadott és javasolt<br />
gyakorlatokat alkalmazzuk.<br />
112
- Minden testnevelési óra és az egyéb testmozgási alkalom jelentsen<br />
örömöt és sikerélményt még az eltérı adottságú tanulók számára<br />
is.<br />
- A testnevelés és a sport személyiségfejlesztı hatása minden<br />
testmozgási programban érvényesül.<br />
- A testmozgás program iskolánkban életmód-sportokat,<br />
életminıség-javító sportokat is tartalmaz, és megtanít olyan<br />
sportokat, amelyeket egy életen át lehet folytatni.<br />
- A testmozgás program figyelembe veszi a helyi sajátosságokat,<br />
hagyományokat, tartalmaz néptáncot, úszásoktatást,<br />
labdajátékokat, ütısportokat. Lehetıségeink szerint mindezek<br />
megvalósítása testnevelés órán, gyógytestnevelési órán, az iskolai<br />
sportkör keretein belül, valamint egyedi megvalósításban történik.<br />
- A tanév során minden évfolyamon három kötelezı testnevelés órát<br />
biztosítunk.<br />
- Minden foglalkozás szerves részét képezi a játék.<br />
- A testnevelés és a testmozgás összességében stresszoldó, lazító<br />
hatású, így a gyermekek személyiségfejlıdését pozitívan<br />
befolyásolja.<br />
- Az iskolaorvossal együttmőködve a felmentett tanulók számát<br />
lehetıleg csökkentjük, a gyógytestnevelésre, valamint a könnyített<br />
testnevelésre utalt tanulóink számára megfelelı mozgásformát<br />
alakítunk ki.<br />
- A tantestületben az alsó és a felsı tagozatos nevelık szorosan<br />
kooperálnak a tanulók mindennapi egészségfejlesztı programja<br />
végrehajtásának érdekében.<br />
- A szabadtéri és a tantermi órák aránya, a természeti erık<br />
felhasználása a tanulók edzettségi szintjének emelése érdekében<br />
történik.<br />
- A testnevelési órákon a balesetmentes külsı feltételek biztosítása<br />
érdekében a tanulók testnevelési ruházatot viselnek, melyet a<br />
házirendben szabályozunk.<br />
- A közvetlen környezet átalakítása, értékmegırzése érdekében a<br />
tanórákon és foglalkozásokon környezettudatos magatartást<br />
tanúsít mind a nevelı, mind a tanuló.<br />
- Az egészséges életmódszemlélet kialakítása érdekében létrehozott<br />
egészségnevelési csoportnak tagja a testnevelı tanár is.<br />
- A tanulók fizikai teljesítményének mérését évi 2 alkalommal a<br />
HUNGAROFIT- tesztrendszer alapján az ıszi és tavaszi idıszakban<br />
a testnevelı tanárok koordinálják. A folyamatos mérések rendjét az<br />
aktuális tanmenetben rögzítjük.<br />
Az általános fizikai teherbíró-képesség mérésének fı célja az iskolai<br />
testnevelés és sport egészségmegırzı hatásának növelése,<br />
egészségmegırzı szerepének népszerősítése és tudatosítása az<br />
iskoláskorúak körében.<br />
113
Mindennapos testmozgást biztosítása az általános iskolában<br />
A mindennapi testedzés feladatainak végrehajtását a Kt. 52.§ (9) (10)<br />
bekezdése szabályozza. „Az általános iskola elsı-negyedik évfolyamán<br />
biztosítani kell a mindennapos testmozgást. A mindennapos testmozgás<br />
s helyi tantervben meghatározott legalább heti három testnevelési óra és<br />
a játékos testmozgás keretében valósul meg.”<br />
Annak érdekében, hogy az egészségfejlesztı testmozgás hatékonyan<br />
megvalósuljon, az alábbi sajátos egészségügyi és pedagógiai<br />
szempontokat vesszük figyelembe:<br />
• minden gyermek minden nap részt vesz a testmozgás-programban<br />
• minden testnevelési órán és minden egyéb testmozgási alkalmon<br />
megtörténik a keringési- és légzı-rendszer megfelelı terhelése<br />
• minden testnevelési órán van gimnasztika, benne e biomechanikailag<br />
helyes testtartás kialakítását és fenntartását szolgáló gyakorlatanyag és<br />
légzı torna<br />
• a testnevelési anyag egészében a gerinc- és ízületvédelem szabályainak<br />
betartása<br />
• minden testnevelési óra és egyéb testmozgási alkalom örömet és<br />
sikerélményt jelent még az eltérı adottságú tanulóknak is<br />
• a testnevelés és sport személyiségfejlesztı hatásai érvényesülnek a<br />
teljes testmozgás programban<br />
• a testmozgás-program életmód sportokat, életminıség-sportokat is<br />
megtanít, amelyeket egész életen át lehet folytatni az életminıség<br />
javítása érdekében<br />
Alsó tagozaton minden nap, minden osztályban biztosítjuk a napi<br />
rendszeres testmozgást. Egyes osztályokban ez napi egy testnevelés órát,<br />
sportfoglalkozást jelent.<br />
Az iskolaotthonos oktatás keretében a napi tanítás folyamatát többször<br />
megszakítjuk 20-30 perces testmozgással. Ezt többségében a gyermekek<br />
igényéhez igazítva, az idıjárástól függıen többségében udvari játék formájában<br />
valósítjuk meg.<br />
Az alsó tagozat évfolyamain – általában a 1.2.3.. osztályban – úszásoktatást<br />
szervezünk a diákoknak.<br />
A felsı tagozaton heti 2-3 testnevelés órát tartunk. Ezt egészítik ki az iskolai<br />
tömegsport foglalkozások és az iskolai sportkörök (atlétika, kézilabda,<br />
futball).<br />
A napköziben a délutáni tanulást játékos testmozgással, állóképesség<br />
fejlesztı foglalkozásokkal egészítjük ki.<br />
A mindennapos testmozgás érdekében, a még nagyobb<br />
mozgásigénnyel rendelkezı gyerekeknek az alábbi lehetıségeket kínáljuk:<br />
• alsó tagozaton, a napköziben évszakonkénti sportversenyek<br />
114
• iskolai gyalogtúrák évszakonként<br />
• osztályszintő kerékpártúrák szervezése<br />
A mindennapos iskolai testedzés óraterve<br />
Alsó évfolyam<br />
Felsı évfolyam<br />
1. évfolyam 2. évfolyam 3. évfolyam 4. évfolyam<br />
idı választhatóság<br />
idı választhatóság<br />
idı választhatóság<br />
idı választhatóság<br />
Testnevelés óra 2 1 kötelezı 2 2 kötelezı 1 2 kötelezı 2 3 kötelezı<br />
Iskolai és népi játék 1 1 kötelezı 1 - kötelezı 1 1 kötelezı - - -<br />
Egészségfejlesztı - 1 kötelezı - 1 kötelezı 1 - kötelezı 1 - kötelezı<br />
testmozgás<br />
Sportjáték 2 kötelezı 2 kötelezı 2 kötelezı 2 kötelezı<br />
ISK 2 tanórán<br />
kívüli<br />
2 tanórán<br />
kívüli<br />
2 tanórán<br />
kívüli<br />
2 tanórán<br />
kívüli<br />
Vízhez szoktatás - - 2 tanórán - - - -<br />
Úszásoktatás<br />
kívüli<br />
- A mindennapos testedzésre fordítandó óraszám a heti három<br />
testnevelés órán kívül<br />
2x30 perc hetente, amikor nincs óratervi testnevelés. Ez<br />
sportjáték formájában valósul<br />
meg.<br />
- Az úszásoktatásra szánt idıkeret 20 óra<br />
- Az iskolai sportkör foglalkozásait minden tanuló szabadon<br />
választhatja.<br />
5. évfolyam 6. évfolyam 7. évfolyam 8. évfolyam<br />
idı választhatóság<br />
idı választhatóság<br />
idı választhatóság<br />
idı választhatóság<br />
Testnevelés óra 2,5 kötelezı 2,5 kötelezı 2,5 kötelezı 2,5 kötelezı<br />
Egészségfejlesztı<br />
Testmozgás<br />
1 választható 1 választható 1 választható<br />
1 választható<br />
Preventív gerinctorna 1 választható 1 választható 1 választható<br />
1 választható<br />
Labdajáték<br />
ISK<br />
2 választható 2 választható 2 választható<br />
2 választható<br />
Kondícionáló<br />
Képességfejlesztés<br />
1 választható 1 választható 2 választható<br />
2 választható<br />
Néptánc 1 választható 1 választható 1 választható<br />
1 választható<br />
Atlétika<br />
ISK<br />
2 választható 2 választható 2 választható<br />
2 választható<br />
115
- A 5-8. évfolyamon a választható foglalkozások közül 2,5 órát kell a<br />
tanulóknak választani.<br />
- Az egészségfejlesztı testmozgás és a preventív gerinctorna<br />
idıtartama 30 perc.<br />
- A foglalkozásokon a pedagógus vezeti a tanuló hiányzásait.<br />
- A választott foglalkozásokon túl a tanulók szabadon részt vehetnek<br />
a sportköri foglalkozásokon is.<br />
A napközit igénybevevı tanulóink délutáni programjuk részeként<br />
naponta tornatermi vagy udvari testnevelési foglalkozáson vehetnek<br />
részt.<br />
Az egészségnevelés lehetséges színterei<br />
Iskolai programok<br />
- Tanórai foglalkozások<br />
• Szaktárgyi órák témafeldolgozása (minden tantárgynak<br />
van konkrét csatlakozási pontja az egészségfejlesztéshez<br />
és így a drogprevencióhoz)<br />
• Osztályfınöki órák (balesetvédelmi oktatás, konkrét<br />
témakörök feldolgozása, ismeretátadás, interaktív<br />
gyakorlatok és esetelemzések, melyekhez szükség esetén<br />
külsı elıadókat, szakembereket is lehet hívni).<br />
- Tanórán kívüli foglalkozások<br />
• Napközis foglalkozások, melyek kiváló színterei a<br />
személyiségfejlesztı játékoknak, gyakorlatoknak.<br />
• Délutáni szabadidıs foglalkozások<br />
Sportprogramok, számítógépterem használat, vetélkedık,<br />
versenyek, játékos programok, témával kapcsolatos<br />
filmvetítések.<br />
• Szülıi értekezletek: osztály-, évfolyam- vagy iskolaszintő,<br />
esetleg külsı elıadó pl. orvos, pszichológus, rendır.<br />
• Értekezletek, esetmegbeszélések, tréningek: elsısorban a<br />
pedagógusok számára, de a DÖK, illetve a szülık<br />
képviselıit is meghívhatjuk, amikor a program illetve a<br />
téma engedi.<br />
Iskolán kívüli rendezvények<br />
- Egészségügyi intézmények rendezvényeinek látogatása<br />
- Továbbképzések<br />
- Kapcsolódás más szervezetek, intézmények<br />
programjaihoz<br />
- Kirándulások, túrák, sportprogramok, táborok.<br />
Lehetséges programformák, módszerek<br />
- szakkörök<br />
- filmvetítés<br />
- klubok, tematikus elıadások<br />
116
- kiscsoportos beszélgetések<br />
- iskolarádió, iskolaújság, faliújság<br />
- dramatikus játékok<br />
- színjátszó kör<br />
- sportprogramok, túrák, kirándulások<br />
- könyvtári sarok<br />
- Internet<br />
- Disco (alkohol, cigaretta és drog nélkül)<br />
- Diák-önkormányzati programok.<br />
Az egészségneveléssel összefüggı egyéb programok, tevékenységek<br />
- családgondozói, védınıi szolgálat igénybevétele<br />
- egészségügyi szőrıvizsgálatok (fogászat, hallás- és látásvizsgálat,…)<br />
- egészségügyi felvilágosító elıadások<br />
- osztálykirándulások, táborok, túrák<br />
- kreatív, cselekedtetı akciók (faültetés, hulladékgyőjtés, tisztasági<br />
verseny, szemétszedés, plakátkészítés, …)<br />
- sportnap<br />
- Bezerédj nap<br />
3. Módszerek, tanulásszerzés<br />
- Érzelmi minták közvetítése élménygazdag helyzetek megteremtésével<br />
- Viselkedési minták, példamutatás<br />
- Döntési helyzetek biztosítása, problémamegoldás, konfliktuskezelés<br />
- Ismeretek, tapasztalatok átadása<br />
- Egyéni segítségnyújtás (S.O.S. láda, védınıi fogadóórák)<br />
- Az együttmőködı tanulási technikák elıtérbe helyezése<br />
- Irodalmi, képzımővészeti pályázatokon részvétel, kiállítások<br />
megtekin-tése, iskolai munkák kiállítása<br />
- Versenyek, szakkörök<br />
- Értékelés, jutalmazás megfelelı alkalmazása<br />
- új tanulás szervezési eljárások elkalmazása ( projekt, témahét ,<br />
kooperatív stb. )<br />
4. Eszközök<br />
Folyamatosan frissítenünk kell az egészségneveléshez kapcsolódó<br />
szakkönyv- és CD tárat. A programok számára biztosítani kell a<br />
multimédiás eszközöket. A nyári táborokhoz, „szöcsketáborhoz”<br />
biztosítani kell a sporteszközöket is.<br />
Hosszú távú tervünk, hogy a kis tornaterem helyett iskolánk<br />
sportudvarán egy olyan tornacsarnok épüljön, mely az iskola igényein<br />
túl a szomszédos kollégium és az északi városrész igényeinek is meg tud<br />
felelni (ld. Anyagi erıforrások alfejezet).<br />
A versenyekhez biztosítjuk a szükséges felszerelést (pl.<br />
elsısegélynyújtáshoz).<br />
117
5. Kommunikáció<br />
Az egészségnevelés mint a magatartásra ható nevelési folyamat nem<br />
nélkülözheti a kommunikáció legkülönbözıbb módjait. Fontos, hogy az<br />
írott, a hallott és a látott információk közül diákjaink megfelelı kritikai<br />
érzékkel tudjanak válogatni, az értéktelent az értékestıl képesek<br />
legyenek megkülön-böztetni.<br />
A kommunikáció csatornái:<br />
belsı formái:<br />
külsı formái:<br />
- hirdetések - helyi sajtó<br />
- iskolarádió - tudományos folyóiratok<br />
- faliújság - televízió<br />
- iskolaújság - Internet<br />
- honlapunk<br />
6. Továbbképzés<br />
Az iskola továbbképzési programjába beépíti az egészségnevelési<br />
területhez kapcsolódó külsı továbbképzést.<br />
Belsı képzések keretében az egészségnevelési gyakorlatot, az<br />
alkalmazott módszereket tanulmányozzuk.<br />
7. Minıségbiztosítás<br />
7.1. Gimnázium<br />
Az egészségnevelési munkacsoport (vezetıje a természettudományi<br />
munkaközösség-vezetı) évente akcióprogramot készít az egészségnevelés<br />
tanévi feladataihoz. A tanév végén a tevékenységet értékeli. A<br />
munkacsoport tevékenységének hatásvizsgálatát évente kérdıíves<br />
elégedettségméréssel elvégzi.<br />
A tanulók fizikai képességének méréséhez a testnevelık értékelést<br />
készítenek és a tanév végén az összesített eredményekrıl ill. a változás<br />
irányáról beszámolnak a nevelıtestületnek, a szülıknek és a diákoknak.<br />
Az iskola-egészségügyi szolgálat az éves szőrési eredményekrıl a<br />
következı tanév elején a tantestületnek beszámol; a diákoknak és a<br />
szülınek osztályszinten elemzett eredményekrıl tanév elején írásban<br />
tájékoztatást nyújt.<br />
7.2. Általános iskola<br />
Az egészség- és környezetnevelési feladatok megvalósításában<br />
közremőködı munkacsoport alakul. A csoport – az iskolai munkaterv<br />
118
észeként az adott lehetıségeket figyelembe véve – elkészíti az<br />
egészségnevelési és környezeti nevelési programot. A félévi és az év végi<br />
értékelı nevelıtestületi értekezleten az iskolai munkaterv ezen része is<br />
megvitatásra, illetve elfogadásra kerül.<br />
A csoport összetétele<br />
- az intézményvezetı vagy megbízottja - védını<br />
- biológia szakos tanár - gyermek- és<br />
ifjúságvédelmi felelıs<br />
- testnevelı, gyógytestnevelı tanár - DÖK vezetı<br />
- iskolaorvos - körzeti megbízott<br />
119
Környezeti nevelési program<br />
„…a kemény, de elırelátó demokratikusságra nem annyira az ösztöneink<br />
és logikánk taníthatnak meg jobban (hisz az ellenkezıjére ugyanúgy<br />
taníthatnak), hanem a természet.”<br />
(Mészöly<br />
Miklós)<br />
1. Helyzetkép<br />
1.1. Gimnázium<br />
1.1.1. Belsı környezet: az iskola<br />
Ki-ki dolgozhat a maga hivatásában a „környezet” – a világ és az ember<br />
jövıje érdekében. A legfontosabb azonban a nevelés.” – valljuk mi is<br />
Sólyom László gondolatait. Településünk és iskolánk a környezeti<br />
nevelés érdekében feladatokat és lehetıségeket is bıségesen kínál. A<br />
kisvárosi lehetıségek, a természeti környezet, a védett területek<br />
közelsége, az iskolaudvar pozitív hatású. Ugyanakkor a diákok is hő<br />
visszatükrözıi a környezetkultúra társadalmi szintjének. A XXI. század<br />
globális kihívásai, az európai uniós csatlakozás történelmi lehetısége,<br />
társadalmi és egészségügyi problémáink, a több évtizedes lemaradás<br />
hátrányainak felszámolását igényli. E tevékenysé-günkhöz a fiatal<br />
generáció lehet a legfontosabb katalizáló erı. Sikerességünk e téren nem<br />
a tárgyi feltételek hiányán múlik. Az iskola fizikai megjelenése a tanulás<br />
forrásaként is szolgálhat. A fenntarthatóság elveinek megfelelı<br />
mőködése a személyes, a csoportos és a közösségi felelısségvállalás<br />
terepe is lehet. Szaktermeink tárgyi felszereltsége megfelelı, az iskola<br />
tisztaságára, esztétikus megjelenésére, természetes anyagok<br />
használatára eddig is nagy gondot fordítottunk. Szükség volna azonban<br />
a méltó ünneplésre, egy erre alkalmas teremre. Sok területen tudunk<br />
még attitődváltással eredményeket elérni (iskolarádió, szabadidıs<br />
tevékenység, büfé, energia- és papír-használat). A szülıkkel való jó<br />
kapcsolatunk az e területen való együttmőködés lehetıségeit is kínálja.<br />
Számos területen eddig is nagy hangsúlyt kapott a környezeti nevelés:<br />
szaktárgyak, természettudományos emeltszintő képzés, szakkör,<br />
tehetséggondozás, „blokkosított” oktatás, környezetvédelmi nap, jeles<br />
napok (néhány évig önálló tantárgyként is szerepelt helyi programmal).<br />
1.1.2. Fizikai környezet<br />
Az iskola épülete betonból készült, lapostetıs, energetikai szempontból<br />
nem ideális. A nagy ablakok esztétikailag elınyösek, de az erıs fény<br />
miatt gyakran árnyékolni kell. A tanév végén nagy a hıség, emiatt a<br />
munkavégzés hetekig nagy erıpróbát jelen. A B épület sötét. A<br />
120
szellıztetési lehetıségek adottak, a csendes környezet nagy értékünk.<br />
Udvarunk ideális, bár több lehetıséget rejt, mint amennyit<br />
kihasználunk. A burkolatok esztétikusak, sok helyen fából készültek, de<br />
néhány terem sajnos PVC-vel borított. A folyosón sok a zöld növény,<br />
kertünk rendezett, ápolt. A fényforrásokat jó lenne<br />
energiatakarékosabbra cserélni. Szelektív hulladékgyőjtést még nem<br />
végzünk. Az iskolai büfé és a fogyasztási szokások zöldítése fontos, de<br />
nagy ellenállásba ütközı feladataink. Az étkezést más intézmény<br />
szolgáltatja, így hatásunk csak mérsékelt lehet.<br />
1.1.3. Külsı környezet<br />
A város, a városkörnyék természeti, kulturális értékekben gazdag. Ezek<br />
megismertetésében, megszerettetésében is támaszkodhatunk hagyományainkra.<br />
Az értékek és problémák megismertetése eddig is szerepelt<br />
tevékenységi rendszerünkben. A közlekedésbıl adódó levegıszennyezés,<br />
az erózió és porterhelés, az atomerımővel kapcsolatos ismeretek<br />
beépültek tantárgyainkba. A városi rendezvényeken való részvétellel a<br />
helyi cselekvési lehetıségek igényének alakítása a célunk. A vidéki<br />
tanulók saját településeinek, lakóhelyeinek értékjellegét érdemes<br />
erısítenünk. A régióban való gondolkodás új feladat számunkra.<br />
1.1.4. Erısségeink:<br />
• a természeti környezet közelsége<br />
• településünk emberléptékősége<br />
• jó szociális környezet (szülık, civil szervezetek)<br />
• kipróbált, használt kommunikációs csatornák<br />
• mindennapos munkakapcsolat különbözı intézményekkel<br />
(múzeumok, közmővelıdési, oktatási, nemzeti parki igazgatóság, civil<br />
szervezetek, önkormányzat)<br />
• személyes kapcsolatok<br />
• iskolánk arculata<br />
• hagyományaink, eddigi sikereink<br />
• a már kidolgozott taneszközeink<br />
• a tantestület környezeti nevelés iránti elkötelezett tagjai<br />
• iskolavezetés innovációs irányultsága<br />
• iskolánk tárgyi feltételei<br />
1.1.5 Gyengeségeink:<br />
• a környezeti nevelés idıigényes tevékenység<br />
• a minden tantárgyba beépítés hiánya<br />
• anyagi eszközök szőkössége<br />
• szemléleti tényezık<br />
• társadalmi környezet ellenhatása<br />
• érdekeltség hiánya<br />
121
1.2. Általános iskola<br />
Lsd. az egészségnevelési programban<br />
2. Erıforrások<br />
2.1. Gimnázium<br />
2.1.1. Belsı erıforrások<br />
Humán erıforrások Feladat, szerepkör<br />
Iskolavezetıség Támogatja a környezeti<br />
nevelési programokat. A<br />
minıségi munka részeként<br />
értékeli az ilyen<br />
tevékenységet, részt vesz az<br />
egyes programokban.<br />
Tanárok<br />
Kidolgozzák és a<br />
tantárgyakba beépítve<br />
tanítják az egyes környezeti<br />
tartalmakat.<br />
Környezeti nevelési Elkészíti a pedagógiai<br />
munkacsoport programnak megfelelıen az<br />
(munkaközösség) éves tervet, segíti és<br />
koordinálja annak<br />
megvalósítását.<br />
Osztályfınöki<br />
közösség<br />
Diákönkormányzato<br />
t segítı és<br />
egészségnevelı<br />
tanár<br />
Iskolaorvos<br />
Évfolyamokra lebontva<br />
foglalkozik az<br />
egészségneveléshez kötıdı<br />
környezeti nevelési tartalmak<br />
feldolgozásával.<br />
Tagjai a környezeti nevelési<br />
munkacsoportnak.<br />
Lehetıségük van a környezeti<br />
nevelés egészségnevelési<br />
területeinek erısítésére.<br />
Elıadások tartása az<br />
egészséges életmódról, a<br />
környezeti ártalmakról. Segíti<br />
a tanárok munkáját.<br />
Erısségek<br />
Hiteles személyiségek a<br />
pedagógusok és a<br />
diákság számára.<br />
Hasznosítható<br />
kapcsolatrendszer.<br />
Valamennyi szakos<br />
belátja, hogy minden<br />
tanár feladata a<br />
környezeti nevelés.<br />
Lehetıséget ad a<br />
különbözı<br />
szakmacsoportok<br />
programjainak<br />
összehangolására<br />
(témahét, versenyek,<br />
akciók, kiállítások, jeles<br />
napok eseményei stb.)<br />
Lehetıség van az<br />
aktualitások azonnali<br />
„kibeszélésére”<br />
osztályközösségi szinten<br />
(pl. törvényi<br />
intézkedések,<br />
egészséges táplálkozás,<br />
reklámok hatásai,<br />
életmód kérdései stb.)<br />
Napi kapcsolat a<br />
diákokkal, az egyedi<br />
problémák azonnali<br />
kezelése.<br />
Szakmai kompetencia,<br />
személyes ráhatás.<br />
122
Adminisztratív<br />
dolgozók<br />
Technikai dolgozók<br />
Diákok<br />
Szülık<br />
Támogatják a tanári munkát<br />
az egyes programok<br />
hátterének biztosításával (pl.<br />
hivatalos levelek, pénzügyi<br />
adminisztráció, pályázati<br />
elszámolások)<br />
A programok tárgyi<br />
feltételeinek biztosítása, ,<br />
vizesblokkok, világítási<br />
hálózat karbantartása,<br />
hıszigetelés, stb.<br />
A tervezett éves programban<br />
sokoldalúan vesznek részt<br />
(hallgatóság, tevékeny<br />
szerepvállalás, önálló<br />
kezdeményezések.<br />
Elıadások tartása,<br />
szemléltetıeszközök<br />
gazdagítása, anyagi<br />
támogatás, külsı erıforrások<br />
felkutatása.<br />
Részt vállalnak a<br />
szelektív<br />
hulladékgyőjtésben,<br />
takarékosságban.<br />
Zöldítési program,<br />
szelektív<br />
hulladékgyőjtés (terv)<br />
Valamennyi diák<br />
érintett, nagy a<br />
jelentısége a helyi<br />
értékek felkutatásának.<br />
Partnerség a felnıtt<br />
résztvevıkkel. A fı<br />
hangsúly a<br />
szemléletformáláson<br />
van.<br />
Tevékeny részvétel a<br />
programokban, az ı<br />
szemléletük is<br />
formálódik, a környezeti<br />
nevelés túlmutat az<br />
iskola falain.<br />
2.1.2. Külsı erıforrások<br />
Intézmény,<br />
szervezet<br />
nemzetközi<br />
kapcsolatok<br />
(BISEL-program)<br />
Más közoktatási<br />
intézményekkel<br />
kapcsolat<br />
Önkormányzat<br />
környezetvédelmi<br />
referense<br />
A kapcsolat<br />
formája,<br />
tartalma<br />
csatlakozás,<br />
mérés,<br />
konferencia<br />
részvétel<br />
általános<br />
iskolákkal: nyílt<br />
napok,<br />
kiállításainkon<br />
látogatás<br />
akciók<br />
ig., igh.,<br />
munkaközösségvezetı<br />
ig., igh.,<br />
munkaközösségvezetı<br />
munkaközösségvezetı<br />
A szervezet<br />
képviselıje<br />
Iskolai<br />
képviselı,<br />
kapcsolat-tartó<br />
munkaközösségvezetı<br />
kapcsolattartó<br />
tisztségviselı<br />
123
Egyetemek, fıiskolák<br />
oktatói<br />
elıadások,<br />
rendezvények<br />
ig., igh.,<br />
munkaközösségvezetı<br />
oktatók<br />
Hollós László<br />
Oktatóközpont<br />
programszervezés<br />
hivatalos<br />
képviselı<br />
Múzeumok közös projektek igh. kapcsolattartó<br />
megyei pedagógiai<br />
intézet<br />
szaktanácsadója<br />
szakmai<br />
együttmőködés<br />
szaktanácsadónk szaktanácsadónk<br />
(u.a.)<br />
Duna- Dráva Nemzeti<br />
Park<br />
szakmai<br />
elıadások,<br />
terepgyakorlatok<br />
ig.,<br />
munkaközösségvezetı<br />
MME helyi csoportja terepgyakorlatok,<br />
túrák<br />
biológiatanárok egyesület<br />
vezetıje<br />
Erdészet túra biológiatanárok kapcsolattartó<br />
környezetvédelmi<br />
felügyelıség<br />
munkaközösségvezetı<br />
képviselı<br />
laborlátogatás,<br />
szakmai<br />
anyagok,<br />
pályázatok<br />
országos környezeti<br />
nevelési szervezetek<br />
KOKOSZ csoport tagság szaktanárok képviselı<br />
Körlánc egyesületi tagság szaktanárok képviselı<br />
Körny. Nev. Iskola Hírlevél szaktanárok képviselı<br />
Hálózat<br />
MKNE egyéni tagság szaktanárok képviselı<br />
TKTE egyéni tagság szaktanárok képviselı<br />
Országos Öko-Iskola tagság<br />
munkaközösségvezetı<br />
képviselı<br />
Hálózat<br />
országos<br />
környezetvédı<br />
szervezetek<br />
Magyar<br />
Természetvédık<br />
Szövetsége<br />
tagság,<br />
információs<br />
anyagok<br />
munkaközösségvezetı<br />
képviselı<br />
nemzetközi<br />
környezetvédı<br />
szervezetek<br />
WWF<br />
közmővelıdési<br />
intézmények<br />
szakmai<br />
anyagok, akciók<br />
szaktanárok<br />
ig.<br />
képviselı<br />
124
könyvtárak, könyvtári<br />
olvasó, mővelıdési<br />
központ<br />
Botanikus kert,<br />
Állatkert<br />
ÁNTSZ<br />
segédanyagok,<br />
pályázatok,<br />
versenyek<br />
kiírása<br />
szakmai segítség,<br />
versenyek,<br />
szobrok készítése<br />
kiveszett fajokról<br />
laborlátogatás,<br />
elıadások,<br />
versenyek<br />
igh.<br />
mővésztanárok<br />
gyermek- és<br />
ifj.véd felelıs,<br />
munkaköz.vez.<br />
Képviselı<br />
Vezetı<br />
média tájékoztatás ig., igh. Képviselı<br />
rendırség<br />
engedélyek pl. gazdasági vezetı Képviselı<br />
demonstrációhoz<br />
helyi, regionális<br />
üzemek<br />
Vízmő<br />
helyi szolgáltatók<br />
víz<br />
szennyvíz<br />
hulladéklerakó<br />
hulladékégetı<br />
távhıszolgáltató<br />
közlekedési vállalat<br />
Szakmai<br />
látogatások<br />
valamennyivel<br />
alkalmanként<br />
kapcsolat,<br />
versenyek,<br />
látogatások,<br />
bemutatók<br />
ig.,<br />
munkaközösségvezetı<br />
ig.,<br />
munkaközösségvezetı<br />
ig.<br />
Képviselı<br />
2.2. Általános iskola<br />
A) Nem anyagi erıforrások:<br />
1. Iskolán belüli együttmőködés<br />
Pedagógusok: az iskola minden pedagógusának feladata, hogy<br />
környezettudatos magatartásával, munkájával példaértékő legyen<br />
a tanulók számára.<br />
Tanulók: feladatuk, hogy vigyázzanak környezetükre,<br />
figyelmeztessék társaikat a kulturált magatartásra (tisztasági<br />
verseny).<br />
Szülık: fontos, hogy a szülık megerısítsék gyermekükben azt a<br />
környezettudatos magatartást, amit iskolánk közvetíteni kíván.<br />
Nem pedagógus munkakörben foglalkoztatottak: példamutató,<br />
ha a tanulók látják, hogy az iskola épületének takarítása során<br />
környezetkímélı, az egészségre nem ártalmas takarítószereket<br />
használunk, az iskola mőködtetésében takarékos megoldásokat<br />
alkalmazunk.<br />
2. Iskolán kívüli együttmőködés<br />
125
Fenntartó: célunk, hogy a fenntartó a lehetıségeihez mérten<br />
finanszírozza a környezetnevelési programot (pl. fásítás,<br />
parkosítás).<br />
Civil szervezetek: a helyi Horgászegyesülettel, a Medina-Dalmand<br />
Vadásztársasággal konkrét környezetvédelmi feladatok<br />
megvalósítása (pl. vadetetés, vadak megfigyelése, a horgásztó<br />
környékének rendben tartása).<br />
B) Anyagi erıforrások<br />
1. Saját erıforrás: a) az intézményi költségvetés<br />
Az iskolai költségvetésbıl minden évben olyan felújításokat is el kell<br />
végezni, amelyek a környezetbarát és kulturált környezet<br />
megteremtését, a környezetkímélı mőködtetést szolgálják.<br />
b) alapítvány<br />
A Szedres Községért Alapítvány céljaival összhangban támogathatja a<br />
táborokban való részvételt (rászorultsági alapon).<br />
2. Külsı erıforrás:<br />
a) bérbeadás<br />
Az iskola különbözı helyiségeinek bérbeadásából, bérleti díjakból<br />
fordíthat bizonyos összegeket környezeti nevelésre.<br />
b) pályázatok<br />
Pályázatok figyelésével, lehetıségeik kihasználásával.<br />
Taneszközök<br />
Az iskola rendelkezik azokkal az alapvetı oktatási eszközökkel,<br />
szakkönyvekkel, amelyek a környezeti nevelési munkához szükségesek.<br />
A természettudományi elıadóban elzárt helyre kerültek a vegyszerek,<br />
ezeket folyamatosan pótolni kell. Megfelelı vegyi elszívó teszi<br />
biztonságosabbá a kísérletek elvégzését.<br />
A helyi tanterv figyelembevételével új eszközöket kell beszereznünk.<br />
Folyamatosan frissíteni kell a környezeti nevelési szak- és CD<br />
könyvtárat. Biztosítani kell, hogy a környezeti nevelési tanórák és<br />
programok számára megfelelı audiovizuális eszközök álljanak a tanulók<br />
és a pedagógusok rendelkezésére.<br />
3. Alapelvek, jövıkép, célok<br />
3.1. Hosszú távú célok<br />
Iskolánk nevelési tevékenységének célja a harmonikus személyiség<br />
kialakulásának elısegítése, a nevelıi hatások változatosságának és a<br />
tehetség sokféle formájának elismerése; a természetnek, a Földnek<br />
mőködési és szervezeti egésznek, mint pótolhatatlan értéknek tisztelete<br />
és megırzésének igénye és felelıssége. A harmóniára való törekvés<br />
igényének alakításával szeretnénk segíteni az egyéni és közösségi<br />
életminıség javulását. Célunk, hogy diákjaink környezettudatos<br />
126
állampolgárrá, az értékeket tudatosan választó felnıttekké váljanak. A<br />
környezeti nevelés alapelvei közül kiemelten kezeljük az alábbiakat.<br />
(Ezek jelentését, tartalmát, megvalósulási módját több oldalról kell<br />
megvilágítanunk):<br />
• az élet különlegessége, egyedisége és tisztelete<br />
• a környezet tág értelmezése (belsı, külsı, idıbeli)<br />
• környezet és élılények kölcsönhatásainak komplexsége<br />
• a Föld szférái kölcsönhatásban vannak<br />
• az élettelen és élı természet hosszú evolúciós fejlıdés eredménye<br />
• a körfolyamatok jelentısége, szerepe a természetben és a<br />
társadalomban<br />
• a bioszféra komplex rendszere<br />
• a „természet jobban tudja” elv<br />
• az ember része a bioszférának<br />
• a közösség a természet életformája<br />
• az ember különleges faj<br />
• „a fenntartható fejlıdés érdekeinek középpontjában az emberek<br />
állnak”.<br />
• felelısség önmagunk, fajtársaink, jelenlegi, múltbeli, jövıbeli<br />
élılények és a környezet vonatkozásaiban<br />
• természettisztelı magatartás<br />
• fejlıdés, növekedés<br />
• életminıség elv<br />
• szükségletek, fogyasztás, termelés<br />
• kooperáció és tolerancia<br />
• a sokféleség mint érték<br />
• holisztikus elv<br />
• egyéni cselekvési igény, beleszólás, részvétel<br />
• elıvigyázatosság elve<br />
• környezettudatosság<br />
• környezetbiztonság<br />
• gazdaság-társadalom-környezet együttese, kapcsolata<br />
• globális, regionális és helyi összefogás<br />
3.2. A céljaink eléréséhez a következı készségek kialakítása,<br />
fejlesztése szükséges:<br />
• problémaérzékenység<br />
• kreativitás<br />
• problémamegoldó gondolkodás<br />
• alternatív lehetıségek igénye<br />
• kritikus véleményalkotás<br />
• konfliktuskezelési technikák<br />
• együttmőködés<br />
• tolerancia<br />
127
• értékelés, mérlegelés készsége<br />
• állampolgári részvétel és cselekvési igény.<br />
3.3. Konkrét célok<br />
Minden tantárgy óráin teljesítsük az alkalmazott kerettanterv<br />
környezeti nevelési követelményeit. A nem tanórán szervezett<br />
munkanapokon is jelenjen meg a fenntarthatóság elve és gyakorlata. Az<br />
iskola mőködésében minden lehetıséget igyekezzünk felhasználni<br />
nevelési céljaink megvalósítására. Minden tanulónk ismerje meg<br />
településünk értékeit. Évente vegyen részt minden tanuló legalább egy<br />
nem kötelezı programon.<br />
3.4. Környezeti nevelési munkaterv<br />
Évente az éves munkaterv részeként környezeti nevelési munkatervet<br />
készítünk, melyben az alábbiak szerint tervezzük meg az éves tevékenységünket:<br />
Tartalom<br />
Tevékenység<br />
Célcsoport<br />
Idıskála<br />
Módszer<br />
Helyszín Ellenırzés,<br />
értékelés<br />
módja<br />
Várható<br />
eredmények<br />
Feltételek Felelısök<br />
3.5. Helyi értéklista, amellyel minden tanulónknak meg kell<br />
ismerkednie:<br />
• Béla tér<br />
• Garay tér<br />
• Megyeháza<br />
• Templomaink<br />
• Irodalmi emlékeink<br />
• August-ház<br />
• Szobrok a városban<br />
• Múzeumok<br />
• Temetık<br />
• Duna-híd<br />
• Gemenc<br />
• Sárköz<br />
• Szekszárdi dombság<br />
Az általános iskolánk lehetıségei a környezeti nevelés tantervi<br />
tervezésében<br />
• az osztályfınöki órák témái között az ember és környezete kapcsolatára<br />
vonatkozók megtervezése<br />
• a környezetismeret, a hon- és népismeret; a társadalomismeret; a<br />
természetismeret tantervi modul környezeti szemlélető megvalósítása<br />
• a hagyományos tanórai foglalkozásoktól eltérı, környezethez illeszkedı<br />
tanulásszervezési módok kialakítása<br />
128
• olyan cselekedtetı módszerek alkalmazása, amelyek segítik a tanulók<br />
együttmőködı tanulását, a valóságos problémák megoldásában,<br />
kezelésében való közremőködését, amelyek tevékeny és örömteli<br />
megismerést kínálnak<br />
• olyan taneszközök választása, amelyek megfelelnek a fenntarthatóság<br />
pedagógiájának<br />
4. Tanulásszervezési módok<br />
4.1. Minden tanulót érintı tevékenységek<br />
Tantárgyak – tanórák<br />
Minden tantárgy programjába beépítjük a kerettantervekben<br />
megtalálható globális és regionális gondok mellé a helyi cselekvései<br />
feladatokat, lehetıségeket. Tanmenetünkben, tanítási programunkban<br />
is jelöljük ezeket. A tanulók fejlesztését a helyi természeti és kulturális<br />
értékek megismertetését is szolgáló feladatokkal, példákkal végezzük. A<br />
házi feladatokban, dolgozatokban, tehetséggondozásban is meg kell<br />
nyilvánulnia e szemléletnek.<br />
A hagyományos tantárgyi szemlélettel szakítanak a projektek, melyeket<br />
elsısorban a nemzetközi programokban bonyolítunk nagy sikerrel a<br />
környezet (és egészségvédelem) témák feldolgozásával.<br />
Magyar nyelv és irodalom<br />
A tanulók<br />
• ismerjék meg az anyanyelv gazdagságát, a tájnyelv, a köznyelv és az<br />
irodalmi nyelv egymásra hatását;<br />
• ismerjék meg közvetlen természetes- és mesterséges környezetük<br />
értékeit bemutató irodalmi alkotásokat! (meséket, mondákat,<br />
népdalokat és verseket);<br />
• ismerjék meg az irodalmi mővekben megjelenı természeti és<br />
környezeti értékeket, az ember és a természet közötti harmonikus<br />
kapcsolatok kialakulását;<br />
• legyenek képesek irodalmi szövegek alapján problémafelvetésekre,<br />
vitára, véleményalkotásra, érvelésre;<br />
• erısödjön esztétikai, erkölcsi érzékenységük;<br />
• tudatosan készüljenek az anyanyelv védelmére, a „nyelvi<br />
környezetszennyezés” elkerülésére;<br />
• sajátítsák el a médiumok elemzésének technikáit.<br />
A tanulókban<br />
• alakuljon igénnyé a hatékony kommunikációra való törekvés, a jó<br />
problémafelvetés, vitakészség, véleményalkotási képesség;<br />
• növeljük a környezethez való, pozitív érzelmi és intellektuális<br />
közeledést a környezet- és természetvédelemi témájú könyvek<br />
feldolgozásával;<br />
129
• fejlesszük az egyéni és a közösségi kompetenciákat a drámajátékok<br />
segítségével.<br />
Történelem<br />
A tanulók<br />
• értsék és tudják, hogyan, mikor és milyen emberi tevékenységek<br />
révén alakult át a természet;<br />
• tudják értelmezni, hogyan hatottak a környezeti változások a<br />
gazdálkodásra, az életmódra, a közösségi normák alakulására;<br />
• ismerjék meg a helyi történelmi értékeket, alakuljon ki bennük a<br />
hagyományok tisztelete;<br />
• legyenek képesek a globális problémákra megoldásokat keresni a<br />
természeti népek példáján keresztül;<br />
• értsék meg az egész világot érintı globális problémákat, és érezzék<br />
hangsúlyozottan az egyén, az állam és a társadalom felelısségét és<br />
feladatait a problémák elhárításában, csökkentésében.<br />
Hon- és népismeret<br />
A tanulók<br />
• ismerjék meg a természet közelben élı, a természetet tisztelı, azt<br />
felhasználó, és nem kihasználó paraszti életmód értékeit, az ártéri<br />
gazdálkodás idıszerőségét;<br />
• ismerjék meg a népszokások egészségvédelmi vetületét (ünnepek<br />
elıtti böjtök).<br />
Idegen nyelv<br />
A tanulók<br />
• váljanak érzékennyé a természet szeretetére a jól megválasztott<br />
autentikus, érdeklıdési körüknek megfelelı szövegek feldolgozásának<br />
segítségével;<br />
• legyenek érzékenyek a hazai környezeti problémákra és ismerjék meg<br />
a nyelv segítségével más országok hasonló problémáit;<br />
• tudják más népek ilyen irányú tevékenységeit és ismerjék az idegen<br />
országok környezetvédelemmel foglalkozó szervezeteit;<br />
• teremtsenek kapcsolatot az interneten keresztül célnyelvi fórumokkal<br />
(anyanyelvi beszélıkkel, honlapokkal);<br />
• legyenek képesek a környezetvédelmi problémákra önállóan,<br />
csoportmunkában, projekt-munkában választ keresni;<br />
• állampolgári felelısségtudatuk fejlıdjön.<br />
A tanulókban<br />
• alakuljon ki és fejlıdjön a nemzetközi felelısség a környezettel<br />
szemben;<br />
• fejlıdjön az idegen nyelvi kommunikáció képessége, és fedezzék fel<br />
ennek lehetıségeit.<br />
130
Matematika<br />
A tanulók<br />
• váljanak képessé arra, hogy a más tantárgyakban tanított környezeti<br />
összefüggéseket matematikai módszerekkel demonstrálják;<br />
• legyenek képesek a környezeti mérések eredményeinek<br />
értelmezésére, elemzésére statisztikai módszerek alkalmazásával;<br />
• tudjanak táblázatokat, grafikonokat készíteni és elemezni;<br />
• logikus gondolkodása, a szintetizáló és a lényegkiemelı képessége<br />
fejlıdjön;<br />
• tudják megfigyelni az ıket körülvevı környezet mennyiségi és térbeli<br />
viszonyait;<br />
• váljanak képessé egy adott témához megfelelı adatok kiválogatására,<br />
győjtésére és feldolgozására;<br />
• ismerjenek konkrét, a valós életbıl vett példákat, és legyenek<br />
képesek ezeket elemezni, tudjanak megfelelı következtetéseket<br />
levonni;<br />
• legyenek képesek reális becslésekre;<br />
• tudjanak egyszerő statisztikai módszereket alkalmazni.<br />
A tanulókban<br />
• alakuljon ki a rendszerben való gondolkodás;<br />
• alakítsuk ki a környezeti rendszerek megismeréséhez szükséges<br />
számolási készségeket.<br />
Fizika<br />
A tanulók<br />
• váljanak képessé a környezeti változások magyarázatára;<br />
• ismerjék meg az élı szervezetre káros fizikai hatások (sugárzások,<br />
zaj, rezgés) egészségkárosítását, tudják ezek kibocsátásának<br />
csökkentési lehetıségeit;<br />
• ismerjék fel a fizikai törvényszerőségek és az élılények életjelenségei<br />
közötti analógiákat, valamint az élı, és élettelen közötti<br />
kölcsönhatásokat;<br />
• tudják értelmezni a környezet változásának törvényszerőségeit, és<br />
ennek tudatában legyenek képesek megoldást keresni a globális<br />
környezeti problémákra;<br />
• mérjék fel annak fontosságát, hogy a környezeti erıforrásokat<br />
felelısséggel szabad csak felhasználni;<br />
• ismereteik birtokában váljanak tetteik következményeit látó,<br />
elıregondolkodó állampolgárrá;<br />
• ismerjék meg az alternatív energiahordozókat és forrásokat.<br />
Kémia<br />
A tanulók<br />
• rendelkezzenek a környezetbiztonsághoz szükséges ismeretekkel;<br />
• törekedjenek a környezettudatos magatartás kialakítására;<br />
131
• legyenek képesek a környezeti elemek egyszerő vizsgálatára, az<br />
eredmények értelmezésére;<br />
• ismerjék a környezetüket legjobban szennyezı anyagokat,<br />
törekedjenek ezek használatának csökkentésére;<br />
• ismerjék az emberi szervezetre káros anyagokat és ezek szervezetre<br />
gyakorolt hatásait, tartózkodjanak ezek kipróbálásától;<br />
• értsék meg a különbözı technológiák hatását a természeti és épített<br />
környezetre, valamint becsüljék meg ezek gazdasági hatásait.<br />
Földrajz<br />
A tanulók<br />
• szerezzenek tapasztalatot, győjtsenek élményeket a közvetlen élı és<br />
élettelen környezetükrıl;<br />
• érzékeljék és értékeljék a környezetben lezajló változásokat, mint a<br />
természeti és társadalmi folyamatok hatásainak eredményeit;<br />
• értsék meg, hogy a népek eltérı természeti és gazdasági körülményei,<br />
hagyományai meghatározzák gondolkodásmódjukat,<br />
világszemléletüket;<br />
• értsék meg, hogy a társadalom földrajzi változások, a felgyorsult<br />
fogyasztás a Föld erıforrásainak kimerüléséhez vezet;<br />
• ismerjék meg a globális problémákat és azok megelızési, illetve<br />
mérséklési lehetıségeit;<br />
• ismerjék, szeressék és ırizzék a természeti és az épített környezet<br />
szépségeit.<br />
A tanulókban<br />
• a környezet értékeinek megismerésével erısödjön a környezettudatos<br />
életmód iránti igény;<br />
• alakuljon ki az igény a szülıföld cselekvı felfedezésére;<br />
• fejlıdjön közösségük, lakóhelyük, országuk, régiójuk és a világ<br />
problémáinak megoldásában való aktív részvételi készség.<br />
Biológia<br />
A tanulók<br />
• ismerjék meg a globális környezeti problémákat és azok megelızési,<br />
illetve mérséklési lehetıségeit;<br />
• ismerjék és szeressék a természeti és az épített környezetet;<br />
• ismerjék meg az élılények alapvetı szervezeti-mőködési jellemzıit,<br />
fedezzék fel azok között az ok-okozati összefüggéseket;<br />
• legyenek tájékozottak a földi élıvilág sokféleségét, valamint az<br />
emberek és biológiai környezetük közötti kapcsolatrendszert illetıen;<br />
• ismerjék meg a környezet-egészségügyi problémákat;<br />
• legyenek képesek az egészségügyi problémák megelızésére és<br />
mérséklésére;<br />
• sajátítsák el a testi-lelki egészséget megırzı életviteli technikákat.<br />
132
A tanulókban<br />
• alakuljon ki ökológiai szemléletmód;<br />
• alakuljon ki a természeti és az épített környezet iránti felelısség.<br />
Egészségtan<br />
A tanulók<br />
• ismerjék meg szervezetük sajátságait és az életkorral kapcsolatos<br />
változásait;<br />
• sajátítsák el az elsısegély-nyújtási technikákat;<br />
• ismerjék fel az empátia szerepét a másik ember megítélésében.<br />
A tanulókat<br />
• ösztönözze a helyes viselkedésmódok és a környezet-egészségvédı<br />
szokásrendek kialakítására;<br />
• segítse az önmagukkal szembeni felelısségérzet kialakításában;<br />
• segítse az ıket veszélyeztetı környezeti, társadalmi tényezık és azok<br />
elhárítási módjainak felismerésében.<br />
Ének-zene<br />
A tanulók<br />
• ismerjék fel a természeti és a mővészeti szépség rokonságát és<br />
azonosságát;<br />
• ismerjék meg a természet zenei ábrázolásának módjait;<br />
• fedezzék fel a természet szépségeinek megjelenését a népdalokban;<br />
• vegyék észre a zene közösségerısítı, közösségteremtı szerepét;<br />
• tudják, hogy az élı és az élettelen természet hangjai a zenében és a<br />
hétköznapokban egyaránt akusztikus élményt jelentenek;<br />
• fedezzék fel a zenei környezetszennyezést, és tudjanak ellene<br />
védekezni.<br />
Rajz és vizuális kultúra<br />
A tanulók<br />
• ismerjék meg a természet sokszínőségét, formagazdagságát;<br />
• ismerjék fel a természeti és a mővészeti szépség rokonságát és<br />
azonosságát;<br />
• ismerjék meg a természet képzımővészeti ábrázolásának<br />
lehetıségeit;<br />
• ismerjék és tudják, hogy a hagyományápolás a fenntarthatóság egyik<br />
alappillére;<br />
• Tudjanak példákat említeni a népi építészet, díszítımővészet hazai<br />
elıfordulásaira;<br />
• ismerjék a természetes alapanyagok használatát;<br />
• legyenek képesek alkotásokat létrehozni, melyek a természetrıl<br />
szólnak;<br />
• legyenek képesek a mőalkotásokat környezeti nevelési<br />
szempontoknak megfelelıen elemezni;<br />
133
• legyenek képesek alkotásokat létrehozni a környezeti nevelési<br />
témaköröknek megfelelıen;<br />
• ismerjék a tárgyi világ formanyelvi elemeit, a tartalom és a forma<br />
összefüggését;<br />
• tudjanak példákat mondani a környezetvédelmi szempontok szerinti<br />
formatervezésre;<br />
• kutassanak fel, ismerjenek meg helyi, népi építészeti emlékeket.<br />
Filozófia<br />
A tanulók<br />
• értsék meg, hogy a filozófia történetén keresztül megmutatható az<br />
ember és természet egységének megbomlása;<br />
• lássák, hogy milyen módon alakult ki az ember természet feletti<br />
uralomra- jutása;<br />
• érzékeljék, hogy hogyan alakult ki a mai társadalmak manipulált<br />
fogyasztása;<br />
• legyenek képesek követni az értékek alakulását a különbözı<br />
történelmi korokban;<br />
• véleményezze az értékrend-változás negatív következményeit;<br />
• értsék meg, hogy csak akkor ırizhetık meg környezetünk<br />
életfeltételei, ha észszerően használjuk azokat és tisztelettel<br />
közelítünk hozzá.<br />
A tanulókban<br />
• alakuljon ki az a szemlélet, hogy a természet elemei emberi<br />
hasznosságuk fokától függetlenül is értéket képviselnek;<br />
• alakuljon ki személyes elkötelezettség és tolerancia a környezeti<br />
kérdésekkel kapcsolatban;<br />
• fejlıdjön, szilárduljon meg a társadalmi szolidaritás és igazságosság<br />
az egészséges környezetért.<br />
Tánc és dráma<br />
A tanulók<br />
• tudjanak improvizálni természeti jelenségeket a tánc és dráma<br />
eszközeivel;<br />
• legyenek képesek adott szituáció megfogalmazására tartásképben és<br />
mozdulatsorok segítségével (árvíz, erdıtőz, stb.);<br />
• természethez való érzelmi kötıdése erısödjön a drámajátékon<br />
keresztül;<br />
• sajátítsák el a néptánc elemeit, lássák benne a környezeti nevelési<br />
lehetıségeket.<br />
Informatika<br />
A tanulók<br />
• legyenek képesek az interneten illetve a szakirodalomban<br />
információkat keresni, konkrét, a valós életbıl vett példákat<br />
134
értelmezni, és legyenek képesek ezeket elemezni, tudjanak megfelelı<br />
következtetéseket levonni;<br />
• legyenek képesek a számítógép segítségével megszerezhetı tudás<br />
szőrésére, váljanak képessé egy adott témához megfelelı adatok<br />
kiválogatására, győjtésére és feldolgozására;<br />
• ismerjék meg az informatikában (pl. az internet-használatban) rejlı<br />
környezetvédelmi lehetıségeket;<br />
• használják a világhálót kutatómunkára, ismeretszerzésre;<br />
• futtassanak környezeti elemek megváltozását figyelembevevı<br />
szimulációkat és statisztikai teszteket;<br />
• rendezzenek környezeti kérdésekrıl virtuális fórumot máshová járó<br />
diákokkal közösen;<br />
• szerkesszenek és nyomtassanak környezetvédelmi újságokat és<br />
posztereket;<br />
• ismerjék meg a távközlési-informatikai berendezések<br />
környezetkárosító hatásait;<br />
• váljanak képessé arra, hogy a más tantárgyakban tanított környezeti<br />
összefüggéseket informatikai módszerekkel demonstrálják<br />
(számítástechnika alkalmazása, könyvtárhasználat, irodalmi<br />
hivatkozások);<br />
• legyenek képesek a környezeti mérések eredményeinek értelmezésére,<br />
elemzésére a különféle szoftverek (adatok táblázatos tárolása,<br />
kiértékelése, összefüggések vizsgálata, statisztikai módszerek<br />
alkalmazása) segítségével;<br />
• a számítástechnikai eszközök használata során valósítsák meg az<br />
anyag- és energiatakarékos alkalmazás feltételeit.<br />
Testnevelés<br />
A tanulók<br />
• fedezzék fel, értsék meg, hogy a környezeti hatások jelentıs<br />
mértékben befolyásolják, egészséges testi fejlıdésüket;<br />
• gyızıdjenek meg a mozgás jótékony hatásairól a különbözı<br />
szervrendszerek mőködését tekintve;<br />
• legyenek tisztában azzal, hogy testnevelés és a sport nélkülözhetetlen<br />
az élményszerő tapasztalatszerzésben, az emberi kapcsolatokban, az<br />
együttmőködés és a tolerancia fejlesztésében;<br />
• értsék és tapasztalják meg a szabadtéri foglalkozásokon keresztül,<br />
hogy a környezetszennyezés az egészségre veszélyes;<br />
• igényeljék, hogy a sportoláshoz lehetıség szerint természetes<br />
anyagokból készüljenek az eszközök, és a tornaszerek;<br />
• sajátítsanak el régi magyar, mozgást igénylı népi játékokat.<br />
A tanulókban<br />
• tudatosítsa az egészség és a környezet komplexitását;<br />
• alakuljon ki az igény a higiénés normák betartására;<br />
• segítse az egészséges napi-heti-évszakos életritmus kialakulását.<br />
135
Osztályfınöki tevékenység<br />
A fiatalok osztályközösségi létének keretét általában az osztályfınök<br />
teremti meg. İ a különbözı szintő személyes kapcsolatok segítıje,<br />
fejlesztıje is. Az átalakuló iskolarendszerben az osztályfınöki feladatok<br />
bıvülnek, e tennivalók körül is egyre több a bizonytalanság. Az<br />
osztályfınök személyisége, és elhivatottsága döntı súllyal alakítja a<br />
gyerekekben kialakuló, formálódó valóságképet. Munkálkodása nyomán<br />
válnak konkrét közösségi tevékenységgé a szaktanárok tanórán túlnövı<br />
elképzelései, a különbözı iskolai programkínálatok. A tanulók számos<br />
attitődjének alakításán túl a szülık hozzáállását is befolyásolhatja<br />
igényessége, értékrendje. A környezeti nevelés szempontjából nem<br />
meghatározó az osztályfınök szaktárgyi hovatartozása. Az általános<br />
tájékozottsága, problémafelismerı és -feldolgozó képessége segítheti<br />
abban, hogy ezt a sokszínő témakört a környezethez való viszony<br />
alakítására, egyben pedagógiai céljaira használni, alkalmazni tudja.<br />
A környezet megóvására, szépítésére, otthonossá tételére, igényes<br />
gondos alakítására való nevelésen túl a mindennapi problémák<br />
felismerése, életmódminták elemzése, a megoldások keresése is kiváló<br />
lehetıséget nyújt az együttes tevékenységek során a közösségépítésre, a<br />
személyes kapcsolatok kialakítására, elmélyítésére.<br />
Az osztályfınök összefogja a szaktárgyak idevágó, de a hagyományos<br />
tanórai kereteket megbontó tevékenységeit, például a fogyasztói<br />
társadalom problémáinak felismerését és megoldását segíti az iskolában.<br />
Ilyenek a táplálkozási szokások, az iskolai büfé kínálata, a szükségtelen<br />
túl-csomagolás, a szemét kezelése, anyag- és energiatakarékosság. A<br />
közös tanulmányi kirándulások, vetélkedık, különbözı akciókban való<br />
közös részvétel is kiegészítheti és összefőzheti az egyes szaktárgyakat.<br />
Az osztályfınöki órák témájának kínálata akkor hatékony, ha az<br />
legalább egy, de inkább négy évre tervezett sokszínő szocializációs<br />
programnak felel meg. Tervezése az osztályban tanító valamennyi<br />
pedagógus együtt-gondolkozását kívánja meg.<br />
9. évfolyam - Életvezetés, életvezetési szokások a családban; életviteli<br />
szokásaink a múltban, a jelenben, és merre haladunk?<br />
A felgyorsult változások az életvezetésre is kihatnak. Sokszor a régi<br />
tapasztalat már nem használható. Át kell tekinteni az egyes<br />
folyamatokat, s fel kell vázolni a lehetséges forgatókönyveket.<br />
10. évfolyam - Testi, lelki problémák; a megoldás módjai<br />
Iskolai egészségügyi nap keretében részletesen kapott információk<br />
osztályszintő megbeszélése. A szükségszerően felmerülı<br />
problémákra – részben az értékrendek bizonytalanná válása miatt –<br />
sokszor hibás válaszok születnek: búskomorság, lelki betegség,<br />
depresszió, alkohol, drog. Az okok keresése mellett a fiziológiai<br />
hatások ismerete, a nehézségek érzékeltetése támpontokat adhat.<br />
Szemléltethetı statisztikákon, videofilmeken, személyes<br />
találkozásokon keresztül.<br />
136
11.évfolyam - A média szerepe. A tájékoztatás erkölcse. Hirdetés,<br />
reklám.<br />
A reklám-pszichológia tudománya. Szinte nincs perc, hogy mindez ne<br />
lenne jelen életünkben. A hatásmechanizmus megismerése helyrebillentheti<br />
a befolyásolhatóságot. Az elemzés csökkenti e technikák<br />
erejét. Az iskolaújság, az iskolarádió jó terep a gyakorlásra. Az<br />
elızıekben összegyőlt tapasztalatok környezetünkrıl és a<br />
médiahírek össze-hasonlítása fontos útmutatás az alapos<br />
odafigyelésre, kritikai értékelésre.<br />
12. évfolyam - Intézmények. Civil szervezetek.<br />
Mennyire hatékony azok feladata, hatásköre és struktúrája? Hibáink<br />
kiküszöbölésére különbözı törvényeket hozunk, ám olykor áthágják<br />
azokat. Felelıs állampolgárként tiltakozunk ez ellen. Miképpen<br />
gyakorolhatjuk környezeti jogainkat? A drámajáték segítheti a<br />
különbözı szerepek tartalmi megközelítését, az álláspontok,<br />
vélemények, lehetı-ségek átgondolását:<br />
- a tanulók közvetlen környezeti problémáinak, megoldási<br />
javaslatainak eljuttatása az önkormányzathoz;<br />
- városunk civil szervezeteinek megismertetése;<br />
- megelızı környezetvédelemmel foglalkozó helyi, és országosan<br />
ismert szervezetekkel való együttmőködés.<br />
Nem tanórai szervezéső munkanapok<br />
Környezet- és természetvédelmi nap<br />
• Minden évben 8-12 km-es túrát szervezünk a környékre. Célunk egyegy<br />
természeti érték megismertetése és a terület környezetvédelmi<br />
problémáira való érzékenyítés.<br />
• névadóról való megemlékezés, Béla-nap<br />
• diáknap<br />
• jeles napok<br />
• iskolai szintő rendezvényt, kiállítást, vetélkedıt, akciót szervezünk 1-<br />
3 jeles napon, vagy kapcsolódunk a város akciójához<br />
• sport nap<br />
• egészségnap<br />
Rejtett tanterv<br />
Az iskolai megjelenésnek környezetbarát jellege, a természetes anyagok<br />
jelenlétének növelése, a díszítıelemek szellemisége szükséges<br />
követelmény. Ezen kívül különösen figyelemmel kell lenni az alábbiakra:<br />
• tanári példamutatás alapja a környezeti nevelési tevékenységnek is<br />
• takarítás, világítás;<br />
• hulladékok kezelése, szelektív győjtés, komposztálás a környezet<br />
kímélést szolgálja;<br />
• szárazelemgyőjtést propagáljuk;<br />
• víz- és energiafogyasztás, anyag és energiaminimalizálás igénye;<br />
• tanösvény – iskolakert gondozása;<br />
137
• madárbarát kert kialakítása;<br />
Osztálykirándulás<br />
Az iskola nevelési rendszerének megfelelıen a közösségformáláson kívül<br />
a környezeti tartalmakat szolgáló nevelési lehetıségeket kihasználjuk.<br />
4.2. Nem minden tanulót érintı tevékenységek<br />
Komplex természettudományos program:<br />
emelt óraszámú képzésben kínáljuk a 9-10. évfolyamon<br />
Tehetséggondozás – versenyek<br />
Országos versenyek közül a következıkre készítünk fel: Kitaibel Pál,<br />
Bugát Pál, Curie, Lóczy-versenyek.<br />
Megyei egyéni és csapatversenyeken indítjuk tanulóinkat.<br />
Iskolai versenyeket szervezünk.<br />
Akciók, projektek megvalósításában veszünk részt: savas esı, BISEL.<br />
Terveink:<br />
Pályázati támogatásból erdei iskolát szervezünk a természettudományos<br />
csoport részére.<br />
5. Módszerek<br />
A környezeti nevelés módszertani szakirodalma gazdag, ezekbıl a<br />
következı szempontok szerint választunk:<br />
• a tanulói aktivitást igénylı módszerek elıtérbe helyezése:<br />
projektmódszer<br />
• szenzitív pedagógia<br />
• érzelmi minták közvetítése élmény gazdag helyzetek megteremtésével<br />
• viselkedési minták közvetítése, példamutatás<br />
• önismeret fejlesztése<br />
• döntési helyzetek biztosítása<br />
• ismeretek, tapasztalatok közvetítése<br />
• az egyéni, kiscsoportos és nagycsoportos, tömeges hatás megfelelı<br />
alkalmazása<br />
• a nevelıi tevékenység mellett adekvát módon alkalmazandó a tanulói<br />
és együttes tevékenységek kombinálása<br />
• irodalmi, képzımővészeti pályázatok, kiállítások<br />
• terepi formák<br />
6. Taneszközök<br />
• ami már rendelkezésünkre áll: tankönyvek, segédkönyvek,<br />
szemléltetı- és mérıeszközök<br />
• amire szükségünk lenne: környezetvédelmi szakirodalom,<br />
segédkönyvek, munkafüzetek, mérıeszközök, a csoportmunkához<br />
megfelelı mennyiség-ben - elınyben kívánjuk részesíteni a<br />
138
kompetenciaalapú oktatás módszerein alapuló tankönyveket<br />
• zöld könyvtár – zöld sarok a folyóiratok, szakkönyvek számára<br />
• komposztáló<br />
• vízminıségi, talajminıségi, levegıminıségi vizsgálatokhoz gyors<br />
tesztek, vegyszerek<br />
• meteorológiai mérésekhez eszközök<br />
7. Kommunikáció<br />
7.1. Gimnázium<br />
7.1.1. Iskolán belüli:<br />
Alapvetıen a diákok szervezésében mőködı kommunikációs eszközök,<br />
de fontos az iskolavezetés és a tanári kar támogatása.<br />
• zöld faliújság<br />
• iskolarádió<br />
• iskolaújság<br />
• médiaszakkör<br />
• informális csatornák<br />
• hirdetések<br />
7.1.2. Iskolán kívüli:<br />
Az ilyen kommunikációt használva elsısorban a helyi média lehet a<br />
partnerünk. Különösen a látványos, jelentıs programjaink esetében egy<br />
kapcsolattartó személy tájékoztatja a városi televíziót, újságot és a<br />
megyei napilapot az aktuális rendezvényekrıl, eseményekrıl. Az iskolai<br />
évkönyvben megjelenı cikkekkel, diákmunkákkal a lakosok környezettel<br />
kapcsolatos ismereteit bıvítjük. Az iskolai honlap lehetıségeit<br />
kihasználva folyamatosan tájékoztatjuk az érdeklıdıket (iskolai<br />
dolgozók, szülık, lakosság, régi diákok, iskolafenntartó).<br />
7.2. Általános iskola<br />
a) Iskolán belüli<br />
- kiselıadások tartása megfelelı szemléltetı eszközökkel<br />
- iskolarádió felhasználása<br />
- faliújságon közölt információk<br />
- szórólapok<br />
- Internet<br />
- könyvtárhasználat<br />
b) Iskolán kívüli<br />
- környezetvédelmi cikkek feldolgozása újságokból<br />
- környezetvédelmi problémákról megjelent tudósítások feldolgozása<br />
- környezetvédelemrıl szóló rádió és TV hírek feldolgozása,<br />
értelmezése<br />
139
- közvetlen környezeti problémák felmérése, együttmőködés a<br />
fenntartó önkormányzattal<br />
- helyi TV<br />
8. Minıségfejlesztés<br />
8.1. Gimnázium<br />
Az értékelés, ellenırzés e nevelési területen a hagyományos eljárások<br />
átértékelését igényli. A következı módon tervezzük mérni a sikerességet<br />
és elégedettséget:<br />
• kérdıíves felmérés évente<br />
• interjú végzett tanulóinkkal<br />
• a nem kötelezı rendezvényeken résztvevık számának 5%-os<br />
növekedését tartjuk kívánatosnak<br />
• a pedagógusok környezeti nevelıi munkájának értékelésére<br />
kritériumrendszert dolgozunk ki.<br />
8.1. Általános iskola<br />
Az iskola környezetnevelési munkájának mérése, értékelése több<br />
szempontból eltér a más területeken alkalmazottaktól, mert a<br />
környezetnevelés a szakmai ismeretek mellett erıteljesebben közvetít<br />
egy viselkedésmódot és értékrendet az embernek a világban elfoglalt<br />
helyérıl.<br />
A szakmai tartalmakat az egyes tantárgyaknál a helyi tantervbe építjük<br />
be.<br />
Környezet- és egészségnevelési munkacsoportot mőködtetünk.<br />
Az egészségnevelési és környezeti nevelési program megvalósítása<br />
elsısorban a tantestület elkötelezettségén, a személyes példamutatáson<br />
és azon múlik, hogy mennyire sikerül a családokat az általunk képviselt<br />
értékek és követelmények mellé állítani.<br />
9. Továbbképzések<br />
9.1. Belsı:<br />
Az iskolavezetés a szakkönyv és folyóirat beszerzéssel támogatja a tanári<br />
önképzést. Tantestületi értekezletet, munkaközösségi megbeszéléseket<br />
tartunk, nevelésfilozófiánk és gyakorlatunk összevetésére. A nem<br />
pedagógus munkakörben foglalkoztatottak számára belsı képzést<br />
szervezünk.<br />
9.2. Külsı:<br />
Elıadásokon, konferenciákon való részvétel támogatása a nem<br />
természet-tudományos munkaközösségek tagjai elınybe részesítésével.<br />
140
A GIMNÁZIUM HELYI TANTERVE<br />
141
1. Tantárgyak rendszere<br />
NAPPALI TAGOZAT<br />
Nyelvi elıkészítı<br />
(9. évf. gimnázium)<br />
Gimnázium<br />
(9-12. 10-13. évfolyam)<br />
Speciális tanulmányi<br />
területek (AJKP<br />
elıkészítı évf.;<br />
sportiskolai terület)<br />
specifikus tantárgyai<br />
Sportismeretek<br />
Sportági ismeretek<br />
Sportpszichológia<br />
Magyar nyelv és<br />
Magyar nyelv és irodalom<br />
kummunikáció, retorika Történelem<br />
Emberismeret és etika<br />
Idegen nyelv: angol Idegen nyelv: angol Sporttörténet<br />
Idegen nyelv: német vagy Idegen nyelv: német vagy<br />
olasz vagy francia vagy olasz vagy francia vagy<br />
holland<br />
holland<br />
Tanulásmódszertan<br />
Matematika Matematika Etika<br />
Informatika Informatika Mővelıdéstörténet<br />
Tanulásmódszertan és<br />
önismeret<br />
Bevezetés a filozófiába<br />
Testnevelés<br />
Osztályfınöki / életmód<br />
Fizika<br />
Biológia és egészségtan<br />
Kémia<br />
Földrajz**<br />
Ének-zene<br />
Rajz és vizuális kultúra<br />
Testnevelés és sport<br />
Osztályfınöki<br />
Társadalomismeret<br />
Tánc és dráma<br />
Mozgóképkultúra és<br />
médiaismeret<br />
Mővészettörténet *<br />
Természettudomány<br />
*2008. szeptember 1. elıtt a<br />
tárgy neve: Mővészetek<br />
**2008. szeptember 1. elıtt a<br />
tárgy neve:Földünk és<br />
környezetünk<br />
Dráma<br />
Természetismeret<br />
142
LEVELEZİ TAGOZAT<br />
Gimnázium<br />
(9-12. évfolyam)<br />
Anyanyelv<br />
/kommunikáció<br />
Irodalom<br />
Matematika<br />
Fizika<br />
Kémia<br />
Földrajz**<br />
Biológia<br />
Történelem és<br />
társadalomismeret<br />
Mővészettörténet*<br />
Filozófia<br />
Informatika<br />
Idegen nyelv (német)<br />
*2008. szeptember 1. elıtt a<br />
tárgy neve: Mővészeti<br />
ismeretek<br />
**2008. szeptember 1. elıtt a<br />
tárgy neve:Földünk és<br />
környezetünk<br />
143
2. A gimnázium képzési rendje<br />
Elızmények:<br />
Középiskolánkban 2001. szeptember 1. óta a 28/2000. (IX.21.) OM<br />
rendelettel kiadott kerettanterv alapján kidolgozott helyi tantervünk<br />
szerint építettük fel az oktatási tevékenységet. A közoktatási törvény és a<br />
fenti rendelet módosításaihoz igazodva 2003. szeptember 1-re elvégeztük<br />
az óratervek korrekcióját, majd a tanulók heti óraszáma együttes<br />
idıkeretének a kerettantervi, majd a Nemzeti Alaptanterv bevezetésérıl<br />
szóló 243/2003. (II.17.) Kormányrendelet módosítási lehetıséget kínáló<br />
rendelkezéseit kihasználva óraterveinken felmenı rendszerő korrekciót<br />
hajtottunk végre. A tervezéskor a képzéshez engedélyezett feladat<br />
tervezését is elvégeztük, az éves szinten rendelkezésre álló órakereteken<br />
belül maradtunk.<br />
A helyi tantervben az óratervek és a tartalmak felülvizsgálatakor<br />
figyelembe vettük az érettségi vizsgaszabályzat és az érettségi vizsga<br />
követelményeinek módosulásait is.<br />
2004. szeptember 1-tıl fenntartónk engedélyével gimnáziumi nyelvi<br />
elıkészítı évfolyam indításával bevezetjük az öt évfolyamos gimnáziumi<br />
képzést.<br />
Helyi tantervünket (az óraterveket és a tantárgyi programokat) a szülıitanulói<br />
igényekhez és a kétszintő érettségi vizsgák tapasztalataihoz<br />
alkalmazkodva a 2004. szeptemberében bevezetett tantervi korrekciót<br />
követıen fenntartói jóváhagyással felmenı rendszerben többször is<br />
módosítottuk úgy, hogy éves szinten továbbra is a rendelkezésre álló<br />
órakereteken belül maradjunk. A módosítások kidolgozásakor már<br />
figyelembe vettük a 17/2004 (V.20) OM (kerettantervi rendelet) tantárgyi<br />
tantervekre vonatkozó módosulásait. Ennek eredményeként a 2005-<br />
2006-os tanévtıl felajánljuk tanulóinknak harmadik nyelvként az orosz<br />
nyelv tanulását. Elsısorban azoknak a tanulóknak a részvételét várjuk,<br />
akik a kötelezıen választott két idegen nyelv közül legalább az egyikbıl<br />
már teljesítették a középiskolai követelményeket, érettségi vizsgával is<br />
rendelkeznek az adott nyelvbıl, ezért kérésükre az erre felkészítı tanórák<br />
látogatása alól felmentést kaptak. A felszabaduló idıkeretben heti két<br />
órában tanulhatják az orosz nyelvet. A kompetencia alapú képzés<br />
bevezetésekor a 2005-2006-os tanévtıl felmenı rendszerben integráltan<br />
tanítjuk és egy osztályzattal értékeljük a magyar nyelv és irodalom<br />
tantárgyat, az irodalom és a magyar nyelv tartalmainak tanításának<br />
idıarányát a korábbi gyakorlatnak megfelelıen megırizve. A 2006-2007.<br />
tanévtıl a természettudományi tagozatot választó 9. évfolyamos tanulók<br />
számára a matematika és a természettudomány óraszámát átrendeztük:<br />
a matematikáét emeltük a komplex természettudomány tantárgyi<br />
órakeretbıl. A 2007-2008. tanévtıl pedig a magyar nyelv és irodalominformatika<br />
tagozaton a 9-10. évfolyamon bevezettük a történelem emelt<br />
óraszámú képzést, az informatika tantárgy órakeretének negyedét<br />
felhasználva. A 2008-2009-es tanévtıl a NAT elvárásaihoz
alkalmazkodva, azt közvetítve az informatika tagozaton valamint az<br />
ötéves gimnáziumban a 9-10. évfolyamon felkínáljuk az EU-s ismeretek<br />
vagy a sport többletórák választását. Az EU-s ismeretek tantárgy<br />
kereteibe beépítjük a NAT 9-10. évfolyamra ajánlott életvitel-és<br />
gyakorlati ismeretek mőveltségterületi tartalmakat. A<br />
természettudományos-mőszaki kompetencia optimális fejlesztésére a 9-<br />
10. évfolyamos matematika emelt szintő képzéshez a fizika emelt<br />
óraszámú oktatását kínáljuk. A vizuális kultúra mőveltségterület<br />
órakereteit ehhez igazodva az évfolyamok között az ezen a tagozaton<br />
jellemzı továbbtanulási irányoknak megfelelıen alakítjuk ki.<br />
Élı idegen nyelvként valamennyi tanulónk tanulja – „elsı vagy második”<br />
idegen nyelvként- az angol nyelvet. Második idegen nyelvként bevezetjük<br />
az angol, német és olasz nyelv mellé újdonságként a francia és a holland<br />
nyelv választhatóságát is. A csoportszervezés helyi tantervünkben<br />
rögzített létszámkeretei (l. emelt szintő érettségire felkészítı képzés) a<br />
nyelvi csoportok indulására is vonatkoznak.<br />
Helyzetkép:<br />
A pedagógiai innovációk hatására a helyi tantárgyi programokat kialakult<br />
oktatási gyakorlatunkhoz igazítva rendszeresen felülvizsgáltuk. A HEFOP<br />
3.1.2. pályázaton való részvételünk hatására a magyar nyelv és irodalom<br />
mőveltségterület tantárgyi bontás nélküli oktatásán túl módosítottuk a<br />
tárgy tantárgyi helyi tantervét. Átalakítottuk a matematika tantárgyi<br />
programokat a kompetencia alapú képzés eszközrendszerének figyelembe<br />
vételével. Az angol idegen nyelv programjába beépítettük az internet adta<br />
lehetıségeket, a „kreatív kommunkáció”és a „projektek a nyelvórákon”<br />
programcsomag tartalmait. A mővészeti nevelésbe beépítettük az<br />
életpálya-építés kompetencia fejlesztési lehetıségeit közvetítı tartalmat.<br />
A NAT 2007-es felülvizsgálatának hatására iskolánk nem csak a<br />
nevelési programját, hanem a helyi tantervét is felülvizsgálta, a<br />
szükséges módosulásokat a kulcskompetenciák fejlesztése és a kiemelt<br />
fejlesztési tartalmak szerint módosította.<br />
A kerettantervek felülvizsgálata ill. bıvülése eredményezte a közoktatási<br />
sportiskolai kerettanterv szerint kialakított új képzésünk kidolgozását ill.<br />
az Arany János Kollégiumi Program elıkészítı tanéve programjának<br />
felülvizsgálatát és átdolgozását.<br />
A kompetencia alapú képzés kerettanterveinek megjelenésével és a<br />
TÁMOP 3.1.4. „Kompetencia alapú oktatás, egyenlı hozzáférés –<br />
innovatív intézményekben” c. pályázatunkban vállalt<br />
kötelezettségünknek megfelelıen a 2009-<strong>2010.</strong> tanévben ismét<br />
átdolgozzuk a helyi tantervet (benne az érintett tantárgyi programokat:<br />
magyar nyelv és irodalom, matematika, angol és német idegen nyelv,<br />
valamint az új tanulás-és oktatásszervezési eljárásokkal – moduláris<br />
oktatás, tantárgytömbösítés, projektek, témahét -érintett tárgyak<br />
programját).<br />
145
Mindezzel a gimnáziumban a kerettantervek alkalmazásának sajátos<br />
helyi adaptációja valósul meg: az OKM által kidolgozott NAT szerint<br />
felülvizsgált kerettantervi tartalomhoz tantárgyi programjainkban<br />
hozzáillesztettük a kompetencia alapú képzés kerettantervi szemléletét,<br />
tanulásszervezési eljárásait és tartalmait úgy, hogy az elıbbi kettı a<br />
különbözı tanulmányi területek képzési specialitásainak is megfelelve<br />
fedje le, ill. tükrözze a kétszintő érettségi vizsga részletes kimeneti<br />
követelményeit.<br />
Az emelt szintő képzés, tehetséggondozás kerettanterveinek megjelenése<br />
egyelıre a tantárgyi tanmenetek változását eredményezte az érintett<br />
(matematika, magyar nyelv és irodalom) területen, az emelt szintő képzés<br />
helyi tantervei az emelt szintő érettségi vizsga követelményrendszeréhez<br />
igazodnak.<br />
A négyévfolyamos szakközépiskolai képzés kifutásával a helyi tanterv<br />
szakközépiskolai képzésre vonatkozó tartalmai valamint a különbözı<br />
OKJ-s képzések szakmai programjai aktualitásukat vesztették, ezért a<br />
helyi tantervben való szerepeltetésük <strong>2010.</strong> szeptember 1-tıl nem<br />
indokolt.<br />
A középiskolák a 2011/12. tanévben újból felülvizsgálják helyi<br />
tanterveiket. Erre az idıszakra ütemezzük a teljes tantárgyi struktúra, a<br />
heti órakeretek felülvizsgálatát és valamennyi helyi tantárgyi programunk<br />
és vele a középszintő érettségi helyi témaköreinek újragondolását. A<br />
felülvizsgálat során tanulóink jelen ill. jövıbeli sikerességét szem elıtt<br />
tartva, a kétszintő kimeneti követelményekre és a versenyképességet<br />
eredményezı kompetenciákra fókuszálunk.<br />
146
2.1. A különbözı képzési formákhoz kapcsolódó gimnáziumi<br />
óratervek<br />
2.1.1. Gimnázium, levelezı tagozat<br />
Négyévfolyamos óraterv (2001. szeptember 1-tıl felmenı<br />
rendszerben)<br />
Évfolyam/<br />
9. évf. 10. évf. 11. évf. 12. évf.<br />
tantárgyak<br />
Anyanyelv/<br />
1 1 0,5 0,5<br />
kommunikáció<br />
Magyar irodalom 1 1 1,5 1,5<br />
Matematika 1,5 1,5 1,5 1,5<br />
Fizika* 0,5 0,5 0,5<br />
Kémia* 0,5 0,5 0,5<br />
Földünk és<br />
0,5 0,5<br />
környezetünk*<br />
Biológia* 0,5 0,5 0,5<br />
Történelem és<br />
1 1 1 1<br />
társadalomism.<br />
Mővészeti ism. 0,5 0,5 0,5 0,5<br />
Informatika 0,5 0,5<br />
Filozófia 0,5<br />
Idegen nyelv<br />
3 3 3 3<br />
(német)<br />
Szabadon<br />
lásd<br />
lásd<br />
lásd<br />
*<br />
tervezhetı<br />
óraszámok<br />
anyanyelv,<br />
mat.<br />
anyanyelv,<br />
mat.<br />
anyanyelv,<br />
mat.<br />
Összesen 10 10 10 9<br />
* heti 1 órát a természettudományi tárgyak érettségi vizsgájára készülık<br />
között éves bontásban használunk fel.<br />
147
2.1.2. Négyévfolyamos gimnáziumi képzés; 9-12. évfolyam, nappali<br />
tagozat<br />
2008. szeptember 1-tıl felmenı rendszerben bevezetett óraterv<br />
(A 2004-2007. években a fenntartó által engedélyezett módosítások<br />
átvezetése és a NAT módosításából következı, a 202/2007.(VII.31)<br />
Korm.rendelet mellékleteibıl levezethetı tantervi tartalmak<br />
órakeretekben történı megjelenítése)<br />
Tantárgy/<br />
évfolyam<br />
Magyar nyelv és<br />
irodalom<br />
(arány 1:3)<br />
9. évf. 10. évf. 11. évf. 12. évf.<br />
4 4<br />
4<br />
emelt<br />
sz. ér.: +2<br />
v. 6<br />
4<br />
emelt<br />
sz. ér.: +2<br />
v. 6<br />
emelt<br />
sz. ér.:<br />
+2 v. 5<br />
Történelem 2 2 3 3<br />
emelt<br />
sz. ér.: +2<br />
v. 5<br />
1. idegen nyelv<br />
(angol /német)<br />
2. idegen nyelv<br />
(német/ angol/<br />
olasz/francia/holland)<br />
Matematika<br />
3* 3* 3* sz. ér.: 3*<br />
3* 3* 3* 3*<br />
emelt szintő 4*<br />
emelt óraszámú 4*<br />
egyébként 3*<br />
3*<br />
3<br />
emelt sz.: 5<br />
4<br />
emelt sz.: 6<br />
Informatika 2* - emelt sz. ér.:<br />
+2<br />
emelt sz. ér.:<br />
+2<br />
Emberismeret és<br />
- - 1 -<br />
etika<br />
Bevezetés a<br />
- - - 1<br />
filozófiába<br />
Fizika 1,5 2 2,5<br />
emelt sz. ér.:<br />
+2<br />
-<br />
emelt sz. ér.:<br />
+2<br />
Biológia és<br />
egészségtan<br />
- 1,5 2<br />
emelt sz. ér.:<br />
+2<br />
2<br />
emelt sz. ér.:<br />
+2<br />
Kémia 2 2 - -<br />
Földrajz 2 2 - -<br />
Ének-zene 1 1 - -<br />
reál tagozatok - reál tagozatok 1<br />
Rajz és vizuális<br />
kultúra egyébként 1<br />
1 -<br />
egyébként -<br />
emelt<br />
+2 v.<br />
5<br />
emelt<br />
sz. ér.: +2<br />
v. 5<br />
148
Testnevelés és<br />
2 2 2 2<br />
sport<br />
Osztályfınöki 1 1 1 1<br />
Társadalomismeret<br />
1 0,5<br />
Tánc és dráma 1<br />
Mozgóképkultúra<br />
0,5 0,5<br />
és médiaismeret<br />
Mővészettörténet 1 1<br />
Kötelezıen<br />
tartandó tárgyak<br />
óraszáma<br />
összesen<br />
27,5 27,5 27<br />
26<br />
Kötelezı választás - - 3<br />
Tanuló kötelezı<br />
óraszáma<br />
Szabad választás<br />
(max.)<br />
Összesen<br />
felvehetı heti<br />
óraszám (max.)<br />
Reál tagozatok<br />
27<br />
4<br />
Reál tagozatok<br />
3<br />
27,5 27,5 30 30<br />
tagozatra<br />
jelentkezéskor<br />
tagozatra<br />
jelentkezéskor<br />
4 4<br />
4<br />
4<br />
31,5 31,5 34 34<br />
Választási lehetıségek<br />
Emelt szint +1 Emelt szint +2 - -<br />
Matematika Emelt óraszám - Emelt óraszám<br />
+1<br />
Fizika (emelt óraszám) +1 - - -<br />
Természettudomány +1 +1<br />
(emelt óraszám)<br />
Magyar nyelv és<br />
+2 +2<br />
irodalom (emelt szint)<br />
Történelem (emelt<br />
+1 +1<br />
óraszám)<br />
Informatika (emelt<br />
+2 +2<br />
1 1<br />
óraszám)<br />
Magyar-tört.-hez Magyar-tört.-hez<br />
+1<br />
+1<br />
Európai Uniós<br />
+2 +2 - -<br />
ismeretek/Sport<br />
Testnevelés - - 1 2<br />
Emelt szintő<br />
érettségire felkészítı<br />
képzés<br />
Lásd az oszlop<br />
felsı részén<br />
Lásd az<br />
oszlop felsı<br />
részén<br />
Kémia/Földrajz 1 1<br />
149
Orosz nyelv 2 2<br />
Egyéb<br />
Szakkör/<br />
6<br />
felzárkóztatás<br />
Iskolai sportkör 3-4<br />
A táblázatban használt jelölések magyarázata:<br />
1. A *-gal jelölt tárgyakat (matematika, idegen nyelv, informatika)<br />
csoportbontásban tanítjuk. A csoportbontás alatt idegen nyelvbıl az évfolyamszinten<br />
szervezıdı nívócsoportokat értjük.<br />
2. Az „emelt sz. ér. + 2 v. 5 v. 6”-tal jelölt órákból 2 a tanuló számára nem<br />
kötelezı, a tanuló az emelt szintő érettségire való iskolai felkészüléshez<br />
választhatja.<br />
3. A reál-tagozatos megnevezés a 9-10. évfolyamon matematika-fizikainformatika<br />
és a természettudomány-matematika-informatika tagozaton tanuló<br />
diákjainkra vonatkozik.<br />
150
2.1.3. Ötévfolyamos gimnáziumi képzés: nyelvi elıkészítı évfolyam +<br />
4 gimnáziumi évfolyam; nappali tagozat<br />
2008. szeptember 1-tıl felmenı rendszerben bevezetett óraterv<br />
(A 2004-2007. években a fenntartó által engedélyezett módosítások<br />
átvezetése és a NAT módosításából következı, a 202/2007.(VII.31)<br />
Korm.rendelet mellékleteibıl levezethetı tantervi tartalmak<br />
órakeretekben történı megjelenítése)<br />
Tantárgy/<br />
évfolyam<br />
Magyar<br />
Irodalom<br />
nyelv<br />
Kommunikáció és<br />
retorika<br />
Történelem<br />
9. évf. 10. évf. 11. évf. 12. évf. 13. évf.<br />
1<br />
-<br />
1<br />
3<br />
1<br />
3<br />
1<br />
3 emelt sz.<br />
ér. +2 v. 6<br />
1<br />
3 emelt sz.<br />
ér. +2 v. 6<br />
2 - - - -<br />
-<br />
2 2 3 emelt<br />
sz.: +2 v. 5<br />
3 emelt sz.:<br />
+2 v. 5<br />
1. idegen nyelv<br />
(német/angol)<br />
2. idegen nyelv<br />
(német/angol/<br />
olasz/francia/holland<br />
11* 3* 3* emelt sz.:<br />
+2 v.5<br />
3* emelt<br />
sz.: +2 v. 5<br />
3* emelt sz.:<br />
+2 v. 5<br />
3* 3* 3* 3* 3*<br />
Matematika 2 3* 3* 3<br />
emelt sz.:<br />
5<br />
Informatika 4* 2*<br />
emelt sz. ér.:<br />
+ 2<br />
emelt sz.<br />
ér.: + 2<br />
4<br />
emelt sz.: 6<br />
Tanulásmódszertan<br />
1,5<br />
és önismeret<br />
Emberismeret és - - - 1 -<br />
etika<br />
Bevezetés a<br />
- - - - 1<br />
filozófiába<br />
Fizika - 1,5 2 2,5<br />
emelt sz.<br />
ér.: + 2<br />
Biológia és<br />
egészségtan<br />
- - 1,5 2<br />
emelt sz.<br />
ér.: + 2<br />
-<br />
-<br />
emelt sz. ér.:<br />
+ 2<br />
2<br />
emelt sz. ér.:<br />
+ 2<br />
Kémia - 2 2 - -<br />
151
Földrajz - 2 2 - -<br />
Ének-zene - 1 1 - -<br />
Rajz és vizuális - 1 1 - -<br />
kultúra<br />
Testnevelés és<br />
3 2 2 2 2<br />
sport<br />
Osztályfınöki (9. 1 1 1 1 1<br />
évf. /életmód)<br />
Társadalomismeret<br />
1 0,5<br />
Tánc és dráma 1<br />
Mozgóképkultúra<br />
0,5 0,5<br />
és médiaismeret<br />
Mővészettörténet 1 1<br />
Kötelezıen<br />
tartandó tárgyak<br />
óraszáma<br />
összesen<br />
27,5<br />
+<br />
1 testnev.<br />
27,5 27,5 27 26<br />
Kötelezı választás - - 2 3 4<br />
Tanuló kötelezı 27,5 27,5 29,5 30 30<br />
óraszáma<br />
+ 1<br />
Szabad választás<br />
(max.)<br />
Összesen<br />
felvehetı heti<br />
óraszám (max.)<br />
testnev.<br />
2 4 4 4 4<br />
30,5 31,5 33,5 34 34<br />
Választási lehetıségek:<br />
Európai Uniós<br />
ismeretek/Sport +2 +2 - -<br />
Emelt szintő képzés<br />
1. idegen nyelvbıl az<br />
érettségi vizsga<br />
letételéig (tagozatra<br />
jelentkezéssel)<br />
Emelt szintő<br />
érettségire felkész.<br />
képzés<br />
+2 +2 +2 +2<br />
Lásd az<br />
oszlop felsı<br />
részén<br />
Lásd az oszlop<br />
felsı részén<br />
Lásd az<br />
oszlop felsı<br />
részén<br />
Testnevelés 1 1 2<br />
Informatika<br />
1 1 2<br />
Kémia/földrajz<br />
Orosz nyelv<br />
1 1<br />
2 2<br />
152
Szakkör/<br />
felzárkóztatás<br />
Iskolai sportkör<br />
Egyéb<br />
6 (iskolai szinten közös)<br />
3-4 (iskolai szinten közös)<br />
A táblázatban használt jelölések magyarázata:<br />
1. A *-gal jelölt tárgyakat (matematika, idegen nyelv, informatika)<br />
csoportbontásban tanítjuk. A csoportbontás alatt idegen nyelvbıl az<br />
évfolyam-szinten szervezıdı nívócsoportokat értjük (kivéve a 9. évfolyamon<br />
a heti 11 órás 1. idegen nyelv)<br />
2. A 10. évfolyamtól az 1. idegen nyelvet emelt szinten, heti 5 órában oktatjuk<br />
úgy, hogy a 11. évfolyamtól a heti öt óra teljesíthetı az emelt szintő<br />
érettségi képzésre való jelentkezéssel is.<br />
3. Az „emelt sz. ér. + 2 v. 5 v. 6”-tal jelölt órákból 2 a tanuló számára nem<br />
kötelezı, a tanuló az emelt szintő érettségire való iskolai felkészüléshez<br />
választhatja.<br />
153
2.1.4. Közoktatási tipusú sportiskolai kerettanterv alapján szervezıdı<br />
négy évfolyamos gimnáziumi képzés; 9-12. évfolyam, nappali<br />
tagozat<br />
(<strong>2010.</strong> szeptember 1-tıl )<br />
Gimnáziumunkba az elmúlt néhány évben egyre nagyobb számban<br />
jelentkeztek a város egyesületeiben magas színvonalú utánpótlás<br />
nevelésben résztvevı fiatalok, akiknél közvetlenül tapasztaltuk azokat a<br />
problémákat, amelyekkel egy élsportoló küzd. Bár pedagógusaink<br />
támogatását élvezhették eddig is, az egyesületekkel is jó kapcsolatot<br />
alakítottunk ki, minden felmerülı nehézségre ez sem jelentett megoldást.<br />
A 2010-2011-es tanévtıl új keretek között, közoktatási típusú sportiskolai<br />
képzésben foglalkozhatunk a meghirdetett osztályba felvételt nyert<br />
diákjainkkal. A szervezeti formát illetıen az osztályban tanuló diákok<br />
különbözı sportágakban egyesületi keretek között sportolnak, amihez<br />
iskolánk az óratervben heti 6 óra edzésidıt biztosít. Az egyesületekkel külön<br />
szerzıdés szerint történik az együttmőködés.<br />
A közoktatási típusú sportiskolai képzés elsıdleges célja, hogy a leírt<br />
tudásrendszerek és az iskola által biztosított tanulási folyamatok révén<br />
fejlıdjön a sportoló fiatalok személyisége, minél szélesebb körben ismerjék<br />
meg és építsék be meglévı tudásrendszerükbe a sport specifikus<br />
tudáselemeket, tudjanak képességeiknek, érdeklıdésüknek megfelelı<br />
irányba továbbtanulni.<br />
A helyi tantervünk kidolgozásához a Csanádi Árpád Általános Iskola és<br />
Gimnázium által kidolgozott, akkreditált kerettanterv adaptációját végeztük<br />
el.<br />
A közoktatási típusú sportiskolai képzés helyi tantervének speciális elemei<br />
A közoktatási típusú sportiskolai osztályban tanuló sportoló fiatalok iskolai<br />
és sportbeli kötelezettségeinek összehangolását biztosítja.<br />
Megjelennek benne olyan értékek, amelyek más tantervekben kevésbé. A<br />
testnevelés és sport mőveltségi terület szakított a hagyományokkal és<br />
beemelt elméleti jellegő tudáselemeket, azzal a céllal, hogy a sportoló fiatal<br />
jobban megértse a választott életforma elvárásait, követelményeit. A<br />
közismereti tantárgyak esetében is törekszik a sportoló fiatalok<br />
életviteléhez, a sporthoz kapcsolódó tudáselemek beemelésére, illetve a<br />
tudáselemek sporton keresztüli közvetítésére. Ez a törekvés nyilvánul meg<br />
például a megismerésre váró irodalmi mővek választásakor, a fizika, vagy<br />
matematika feladatok szövegkörnyezetében, az egészségnevelés kiemelt<br />
szerepének hangsúlyozásában (kémia, biológia, sportegészségtan), a<br />
mővelıdéstörténet projekt egészében.<br />
A sportoláshoz nem köthetı tantervi elemek esetén is, kiemelt feladataként<br />
tőzi ki olyan értékek közvetítését, mint a demokratizmus, a humanizmus,<br />
az esélyegyenlıség biztosítása, a szolidaritás és a tolerancia. A kritikai<br />
154
gondolkodásmód fejlesztése révén felkészíti a diákokat az érvekkel<br />
alátámasztott, felelıs döntések meghozatalára.<br />
Az Informatika mőveltségterület alacsonyabb óraszám arányát a tanulók<br />
esetében tapasztalt, meglévı számítógép használati tudás indokolja,<br />
továbbá egyes tantárgyi tantervekben is kiemelten szerepel az IKT<br />
használata, kiváltva ezzel az informatika tantárgy oktatásából pl. a<br />
könyvtári informatika, a médiainformatika és az informatika-alkalmazói<br />
ismeretek gyakorlására szánt idıkeretet.<br />
A tánc az ének-zene tantárgyba integrálva található, míg a mozgókép- és<br />
média ismeretek fejlesztési feladatai a Mővelıdéstörténet modulban<br />
valósulnak meg.<br />
A sportolás miatti hiányzások (edzıtábor, versenyek, stb.) pótlásában<br />
fontossá válik az IKT eszközeinek használata, aminek segítségével napi<br />
kapcsolatban lehet a diák a tanárával. Ezért valamennyi mőveltségi<br />
területbe beépítésre került az IKT alkalmazása.<br />
A közoktatási típusú sportiskola kiemelt fejlesztési feladatai<br />
A kiemelt fejlesztési feladatokkal kapcsolatban szükségesnek tartjuk<br />
megemlíteni, hogy a helyi tanterv összeállítói szem elıtt tartották, s<br />
valamennyi tantárgy tananyagának összeállításában figyelembe vették, és<br />
mind az anyagok kiválasztásában mind a közvetítés javasolt metodikájában<br />
érvényesítették ezeket.<br />
Természetesen a kiemeltek közt is különleges hangsúlyt kapnak azok a<br />
feladatok, melyek a sportemberré nevelés szempontjából relevánsak. Így<br />
valamennyi tantárgy tantervében kimutatható a „testi és lelki egészség”<br />
fejlesztésének szempontja, a hazát képviselı élsportolói pálya szempontjából<br />
a „hon és népismeret”, a nemzetközi versenyéletbe való bekapcsolódás<br />
szempontjából az „európai azonosságtudat és az egyetemes kultúra” kiemelt<br />
fejlesztési feladatainak érvényesítése. Nemcsak sportemberként, de<br />
emberként, majdani családalapítóként, állampolgárként is különösen fontos<br />
számunkra az „énkép és önismeret” értékeinek közvetítése. A tantárgyi<br />
rendszerben jelennek meg azok a pedagógiai feladatokat, melyek az<br />
egészségfejlesztéssel, a környezetvédelemmel és a fogyasztóvédelemmel<br />
függenek össze. Kiemelt, érintett tantárgyak az egészségfejlesztéssel és<br />
környezetvédelemmel kapcsolatban a természettudományos tantárgyak, a<br />
fogyasztóvédelemmel kapcsolatban pedig a társadalomismeret kap<br />
elsısorban hangsúlyt. Megjegyezzük, hogy a mővészeti tantárgyak<br />
programjának összeállítása során is természetesen figyeltünk arra, hogy<br />
ezen értékek megfelelı súllyal szerepeljenek.<br />
155
A közoktatási típusú sportiskolai képzés helyi tantervének tantárgyi<br />
rendszere és heti óraszámai 9-12. évfolyamra<br />
Tantárgy/évfolyam 9. 10. 11. 12.<br />
Magyar nyelv és irodalom 3 3 4 4<br />
Elsı idegen nyelv (angol) 3 3 4 4<br />
Második idegen nyelv (német v.<br />
olasz) 2,5 3 3 3<br />
Matematika 3 3 3 4<br />
Történelem 3 3 3 3<br />
Biológia 1 2 2<br />
Fizika 1,5 1,5 2<br />
Kémia 2 2<br />
Földrajz 2 2<br />
Ének-zene 1 1<br />
Rajz és vizuális kultúra 1 1<br />
Informatika 1 1<br />
Testnevelés 2 2 2 2<br />
Osztályfınöki óra 0,5 0,5 0,5 1<br />
Érettségi elıkészítı 4 4<br />
Tantervi modulok<br />
Sportismeretek 1 1<br />
Sportági ismeretek 0,5 0,5<br />
Sportpszichológia 1<br />
Sporttörténet 1<br />
Tanulásmódszertan 0,5<br />
Etika 0,5<br />
Mővelıdéstörténet 1<br />
Társadalomismeret 1<br />
Kötelezı óra 27,527,530 30<br />
Szabadon tervezhetı óra 4 4 4 4<br />
A szabadon tervezhetı órakeret felhasználásra kerül az edzés idık délelıtti<br />
biztosításához.<br />
A testnevelés és sport mőveltségi terület heti kötelezı óraszámai<br />
Tantárgy/évfolyam 9. 10. 11.12.<br />
Testnevelés 2 2 2 2<br />
Sportelméleti ismeretek 1 1,5 1,5 1<br />
Edzés idık délelıtt 6 6 6 6<br />
Délutáni sportági edzések 10 10 10 10<br />
A sportelméleti ismeretek részletesen az elsı.<br />
elsı négy sorában szerepel.<br />
táblázat tantervi modulok<br />
156
2.1.5. A Hátrányos Helyzető Tanuló Arany János Kollégiumi<br />
Programjához kapcsolódó gimnáziumi elıkészítı 9. évfolyam<br />
programja<br />
(<strong>2010.</strong> szeptember 1-tıl)<br />
I. Bevezetés, a kerettanterv alkalmazásának intézményi keretei<br />
A közoktatásról szóló törvény alapján, valamint a nevelési-oktatási<br />
intézmények mőködésérıl szóló rendeletben megfogalmazottak szerint,<br />
mivel a gimnázium vállalja a Kollégiumi Program megszervezését a 9.<br />
elıkészítı évfolyamon, a helyi tanterv részeként az 1/<strong>2010.</strong> (I.8) OM<br />
rendelettel kiadott, a 17/2004. (V.20) OM rendelet 3. sz. mellékletébe<br />
beépülı „A Hátrányos Helyzető Tanulók Arany János Kollégiumi<br />
Programjának 9. elıkészítı évfolyama számára” készült kerettantervet kell<br />
alkalmazni.<br />
A Kollégiumi Program célja, hogy biztosítsa a lehetıséget a nevelésioktatási<br />
intézmények mőködésérıl szóló rendeletben foglaltaknak<br />
megfelelıen a halmozottan hátrányos helyzető, illetve rászorulónak<br />
tekinthetı tanulók számára, hogy a kerettantervet alkalmazó helyi<br />
tanterv és az ahhoz alkalmazott pedagógiai intézkedések révén<br />
elsajátíthassák azokat a készségeket, képességeket, amelyek segítségével<br />
eredményesen folytathatják és sikeresen befejezhetik középiskolai<br />
tanulmányaikat, valamint esélyt kapnak a felsıfokú tanulmányok<br />
megkezdésére. Célja továbbá, hogy megteremtse az egyéni különbségekre<br />
alapozott, differenciált nevelést-oktatást, és a részt vevı tanulók számára<br />
biztosítsa a komplex személyiségstruktúrának megfelelı optimális<br />
fejlesztést, figyelembe véve elızetes tudásukat, képességeiket,<br />
érdeklıdésüket, igényeiket.<br />
A Kollégiumi Programban részt vevı kollégiumunk rendelkezik azzal az<br />
öt évre szóló kollégiumi tevékenység- és foglalkozásrendszerbıl álló<br />
programmal, amellyel a programban részt vevı tanulók sikeres<br />
tanulmányi elımenetelét, szociális hátrányainak csökkentését, kulturális<br />
javakhoz való hozzáférését megoldja.<br />
A kollégium – ötéves programjának kidolgozásán túl – a 9. elıkészítı évet<br />
megszervezı gimnáziumunkkal együttmőködve készítette el a program<br />
megvalósítását célzó pedagógiai programját, a gimnázium pedig a 9.<br />
elıkészítı évfolyam helyi tantervét, a helyi tantárgyi tanterveket (tantárgyi<br />
programokat) a kerettantervi ajánlások segítségével.<br />
A kollégium a Program indulásakor, valamint a felsıbb évesek<br />
finanszírozásának támogatásáról szóló rendelet elıírásainak megfelelıen<br />
együttmőködési megállapodás megkötésével biztosította a Kollégiumi<br />
Programban részt vevı tanulók számára több, mint három<br />
középiskolában történı tanulás lehetıségét. A gimnáziumi és kollégiumi<br />
feladatokat ellátó közös igazgatású, többcélú közoktatási<br />
intézményünkben a gimnázium feladata, hogy a Kollégiumi Program<br />
keretében megszervezi a 9. elıkészítı évfolyamot.<br />
157
A gimnázium, a 9. elıkészítı évben a „Hátrányos Helyzető Tanulók Arany<br />
János Kollégiumi Programjának 9. elıkészítı évfolyama számára” készült<br />
kerettantervnek a helyi tantervébe építésével hangsúlyt helyez a<br />
felkutatott halmozottan hátrányos helyzető és rászoruló tanulók<br />
motiválására, kompetenciájuk, személyiségük fejlesztésére,<br />
pályaorientációs foglalkozásokkal segít a tanulóknak a középiskola<br />
választásban.<br />
A gimnázium a 9. elıkészítı év megszervezése idıszakában<br />
együttmőködik a Kollégiumi Programban érintett tanulók családjával és<br />
azokkal a középiskolákkal, amelyekben a tanulók tanulmányaikat<br />
folytatják a jövıben.<br />
A Kollégiumi Program pedagógiai elvei között szereplı elem az anyanyelvi,<br />
az idegen nyelvi, a matematikai, a természettudományos, a digitális, a<br />
szociális, a mővészeti kompetenciák fejlesztése, melyek segítik a<br />
tanulókat a középiskolai követelmények teljesítésében, hozzájárulnak<br />
személyiségük fejlıdéséhez, és egyéb fejlesztési feladatok megoldásának<br />
is alapjául szolgálnak. Ez összhangban áll a gimnázium<br />
kulcskompetenciák fejlesztését célzó, együttmőködésen alapuló,<br />
kooperatív tanulásszervezési eljárásokat elıtérbe helyezı pedagógiai<br />
gyakorlatával és diákközpontú szemléletmódjával: intézményünk<br />
életének minden területét áthatja a sokoldalú tanulói támogatás<br />
megvalósulása, mely a gyermekközpontú tevékenységrendszer és az<br />
együttmőködés, értékközvetítés pedagógiai alapelveink legfıbb<br />
megnyilvánulása. A gyermekközpontú tevékenységrendszer az oktatás és<br />
nevelés összhangján alapuló személyiségfejlesztést, közösségformálást,<br />
tehetséggondozást és az esélyegyenlıség elımozdítását szolgálja.<br />
Intézményünkben folyamatosan erısödik a kompetencia alapú oktatás<br />
gyakorlata, mely a képességek, készségek fejlesztését, az<br />
alkalmazásképes tudást helyezi a középpontba. A kulcskompetenciák<br />
fejlesztését célzó pedagógiai megújulás irányába mutatnak<br />
együttmőködésre épülı tanulásszervezési eljárásaink, a kooperatív<br />
módszereket mindinkább alkalmazó oktatási gyakorlatunk.<br />
Az elıkészítı év kettıs célt szolgál:<br />
• A szociális, együttmőködı készségek fejlesztése mellett a<br />
tárgyi tudásbeli hiányosságokkal érkezı diákok<br />
hiányosságainak pótlása: kompetencia fejlesztés, kognitív<br />
fejlesztés.<br />
• Érdeklıdésnek megfelelı, érettségit adó középiskola<br />
kiválasztásában való segítés, melynek sikeres elvégzéséhez a<br />
szükséges alapismeretek, képességek kialakítására is<br />
megfelelı hangsúly fektetése.<br />
Az elıkészítı évben kiemelt a szociális és az életpálya-építési<br />
kompetenciák fejlesztése, és emellett elsıdlegesen fontosnak<br />
tartjuk a szövegértési és szövegalkotási képességek, anyanyelvi<br />
kommunikáció; a matematikai, logikai képességek; az idegen<br />
158
nyelvi kompetenciák, a digitális kompetenciák differenciált<br />
tudástartalomra épülı fejlesztését.<br />
A célok megvalósítása 3 szakaszra tagolható:<br />
• Az elsı szakaszban a gyermekek hiányosságainak (kognitív,<br />
szociális, kulturális) feltérképezése történik mérések,<br />
felmérések alapján, elkészül az ezekre épülı egyéni fejlesztési<br />
terv, illetve olyan pályaorientációs tevékenység kezdıdik, ami<br />
eljuttatja a tanulókat a megfelelı iskola kiválasztásáig.<br />
• A második szakasz feladata a kognitív hiányosságok<br />
tényleges pótlása és a szocializációs készségek fejlesztése.<br />
Ebben a szakaszban nagy hangsúlyt kap a bemenı<br />
szintmérés alapján a differenciált haladási ütem biztosítása,<br />
az önálló tanulási képességet kifejlesztı program<br />
alkalmazása.<br />
• A harmadik szakaszban – miután már mindegyik tanulónál<br />
eldılt, hogy hol tanul tovább – általános kompetencia -<br />
fejlesztéseket végzünk, amelyek a tanulási motivációt erısítı<br />
és fenntartó tevékenységekkel, projekt munkákkal,<br />
tehetségfejlesztı programokkal egészülnek ki.<br />
Az év során a hagyományos tanórai kötöttségeket igyekszünk feloldani,<br />
kerüljük a lekicsinylı, fölényeskedı tanári megnyilatkozásokat. Ezek a<br />
gyerekek elemi módon igénylik a tanár és a diák közötti közvetlen<br />
kontaktust, és azt, hogy mint teljes személyiségre figyeljünk rájuk.<br />
Az értékelés – osztályozás módszereit változatosan, rugalmasan,<br />
kíméletesen használjuk. Igyekszünk érdekes, szórakoztató, a<br />
megszokottól eltérı formában átadni az ismereteket, pontosabban<br />
rávezettetni, felfedeztetni.<br />
A tárgyiasult szaktárgyi tudásnál, oktatásnál sokkal fontosabbnak<br />
tartjuk a tanuló teljes személyének formálását, nevelését. A tanórán több<br />
szemléltetést, motiválást alkalmazunk.<br />
Az ismeretelsajátítás módszereiben sem a frontális módszer lesz a<br />
legfontosabb, hanem az együttmőködést kívánó formák. A dialógus, az<br />
együttes cselekvés természetesen pontosan kidolgozott óratervezés<br />
mellett.<br />
A tanórákon szorgalmazzuk a kooperatív technikák alkalmazását, a páros<br />
vagy csoportos munka gyakorlását, hogy tanulóink együttmőködési<br />
képessége fejlıdjön, szociális érzéke mélyüljön.<br />
Az értékelés, visszajelzés fı formái:<br />
• Két alkalommal részletes szöveges értékelés tantárgyanként<br />
• Személyiségértékelés írásban két alkalommal<br />
• A standard elvárások megismertetése<br />
• Bemeneti, félévi, év végi szintfelmérés tantárgyanként<br />
159
• Az egyéni ütemterv teljesülésének havonkénti értékelése<br />
• Rendszeres írásbeli, szóbeli értékelés, osztályozás<br />
II. A gimnáziumi elıkészítı év általános tartalmi elemei<br />
1.1. A tanuló induló helyzetének felmérése, állapot rögzítése<br />
kollégiumi nevelıtanárral, tanulóval közös feladat-meghatározás<br />
• Hatékony gyermek- megismerési technikák alkalmazása<br />
• Egyéni megállapodás a célokról, ehhez ütemterv készítése<br />
• Rendszeres írásbeli, szóbeli értékelés, osztályozás<br />
1.2. A tanulási képesség fejlesztése<br />
• Tanulásmódszertan: a tanulás tanulása<br />
• Az egyéni tanulás képességének fejlesztése<br />
• A tanulási motiváció megteremtése<br />
• A szövegértés képességének fejlesztése<br />
• Feladatértelmezés gyakorlása<br />
• Probléma centrikus feldolgozás<br />
1.3. A középiskolai életvitelre való felkészítés<br />
• Stabil élet és napirend kialakítása<br />
• Az elfogadási és együttmőködési készség fejlesztése<br />
• Egyéni tanulási terv kialakítása, megvalósulásának<br />
támogatása<br />
• Önismereti technikák megismertetése, gyakorlása<br />
• Reális célmeghatározás, egyéni és közösségi identitás<br />
erısítése<br />
• Kitartás, kötelességtudat fejlesztése<br />
1.4. Részvétel a továbbtanulási célok kijelölésében<br />
• Részvétel a tanuló felvételi döntésében<br />
• A célzott középiskola felvételijére való felkészülés támogatása<br />
• Amennyiben saját iskolájában is van felvételi lehetıség, akkor<br />
az iskola saját elvárásainak közvetítése<br />
1.5. Folyamatos kapcsolattartás a kollégiumi nevelıtanárokkal<br />
• Folyamatos visszajelzés a tanuló egyéni haladási ütemérıl<br />
• Egyéni korrekciós feladatok meghatározása a kollégiumi<br />
nevelıtanárral és a tanulóval közösen<br />
• Az egyes tanulók terhelhetıségének és tényleges terhelésének<br />
egyeztetése<br />
1.6. Értékelés visszajelzés<br />
• Két alkalommal részletes szöveges értékelés tantárgyanként<br />
• Személyiségértékelés írásban két alkalommal<br />
160
• A standard elvárások megismertetése<br />
• Bemeneti, félévi és év végi szintmérés tárgyaként<br />
• Az egyéni ütemterv teljesülésének havonkénti értékelése<br />
(alkuképesség fejlesztése) szükség esetén korrekciója<br />
• Rendszeres írásbeli és szóbeli<br />
1.7. Az általános iskolai hiányok pótlása, ismétlés, rendszerezés<br />
• Differenciált haladási ütem biztosítása, bemenı és az évközi<br />
szintmérés alapján<br />
• Magyar nyelv, idegen nyelv és kommunikáció, olvasás,<br />
szövegértés prioritása<br />
• Olvasás, szövegértés gyakorlása<br />
1.8. Mindennapos testnevelés biztosítása (ajánlott a csapatsportok<br />
prioritása):<br />
Az órarendi órákon túl az iskolai sportkör foglalkozásai<br />
(csapatsport),<br />
úszásoktatás (kollégiumi felügyelettel)<br />
1.9. Differenciált tevékenységformák-projekttanítás<br />
• Mővészeti csoport projektek (színjátszás, zene,<br />
képzésmővészet)<br />
• Szocializációs projektek (kulturális, társadalmi identitás)<br />
• Programprojektek vissza a régi iskolába, közösségbe<br />
1.10. A éves munkarendben alkalmazzuk az év három részre<br />
bontását (bemenı, helyzetfeltáró szakasz, felvételire,<br />
iskolaválasztásra irányuló, orientációs szakasz, korrekciós, pótló,<br />
ismétlı szakasz), a szakaszos (epochális) tanítást a projektek esetén<br />
megvalósítjuk, valamint a kiscsoportos tanulásszervezést<br />
alkalmazzuk.<br />
III. A Program szakaszai, sajátosságai<br />
A képzés során a program 3 fı szakasza lehetıséget ad arra, hogy a<br />
résztvevı tanulók érdekeinek leginkább megfelelı képzési, fejlesztési<br />
tevékenységek játszódjanak le.<br />
Elsı szakasz<br />
Felmérés, pályaorientáció<br />
A szakasz a tanév kezdetétıl a fejlesztési tervek elkészítéséig tart. Ebben<br />
az idıszakban a rendelkezésre bocsátott központi és helyi mérési<br />
eszközök felhasználásával pontosan fel kell térképezni mindazokat a<br />
hiányosságokat illetve azokat az alapokat, amelyekkel a fejlesztı,<br />
hiánypótló szakaszban számolnunk kell ( bemeneti kompetencia – és<br />
szociális mérések ). E méréseknek feltétlenül ki kell terjedniük a<br />
161
tudásszintek, a motiváció, az értı olvasás stb. felderítésére, egyéni és<br />
csoportszinten egyaránt.<br />
A felmérések elkészítése és kiértékelése után valamennyi tantárgyból<br />
egyéni és csoportos fejlesztési tervek készülnek, melyek megalapozzák a<br />
következı két szakasz tennivalóit ( közös feladat meghatározás,<br />
együttmőködı pedagógus párok felállása az iskola és a kollégium között,<br />
hatékony gyermek megismerési technikák alkalmazása, közösségfejlesztı,<br />
közösségépítı programok, a drámapedagógia eszközeinek alkalmazása).<br />
Ebben a szakaszban kiemelten kezelnénk a közösségépítést, hiszen<br />
megtalálni a helyünket egy közösségben nélkülözhetetlen. Fontosnak<br />
tarjuk a közösségi szerepekkel való ismerkedést, azok gyakorlatát, a<br />
közösségi érték – és szabályképzést. Pl. Tanév – elıkészítı tábort<br />
szervezünk (3 napos) , mely több célt is szolgálhat:<br />
• A fiatalok ráhangolását az új tanulási helyzetre<br />
• Ismerkedést a középiskolai feladatokkal<br />
• Közösségépítést<br />
• Az interperszonális kapcsolatháló szorosabbra szövését,<br />
• Egymás mélyebb megismerését.<br />
Az elsı szakaszban a felmérésekkel párhuzamosan választ kell keresni<br />
arra az alapvetıen fontos kérdésre, hogy a tanulóknak milyen irányú<br />
továbbtanulási szándékuk van, és ez mennyiben cseng egybe a<br />
realitásokkal. A szakasznak tehát már itt is nagyon fontos eleme a<br />
pályaorientációs munka.<br />
A szakasz során a tanulók értékelése szöveges és százalékos formában<br />
történik.<br />
Második szakasz<br />
A fejlesztés periódusa<br />
A szakasz legfontosabb feladata, hogy az elsı szakaszban felderített<br />
hiányosságokat minden szinten pótoljuk, a sikeres felvételihez szükséges<br />
tananyagot megtanítsuk.<br />
A feladat megoldása az elsı szakaszban megjelenı hiányosságokra épülve<br />
– az egyéni és csoportos fejlesztési tervek alapján – az elızetesen<br />
összeállított tantervi programokból a szükséges fejezetek kiválasztásával<br />
történik.<br />
Fontos, hogy minden feltételt biztosítsunk, hogy a tanulók<br />
pályaorientációs szándékukkal összhangban felkészülhessenek a<br />
választott középiskolába történı bejutásra. A felvételi idıszakig minden<br />
tanulónak el kell jutnia addig a szintig, hogy reális esélyt kapjon a<br />
választását illetıen.<br />
A tanítás a tantárgyak legnagyobb részénél kiscsoportos formában<br />
történik, hiszen a kisebb létszámkeret alkalmas arra, hogy a tanár<br />
minden tanulóra kellı mértékő figyelmet fordítson. A tanulókkal való<br />
egyéni foglalkozás is fontos része ennek a szakasznak (pl. korrepetálás,<br />
személyre szabott feladatok, tanulópárok, segítı tanárok stb.).<br />
162
A tanulók értékelése százalékos és érdemjegy (osztályzat) formájában<br />
történik annál is inkább, mert a „jelentkezési lapon” is érdemjegyek<br />
kellenek a választott középiskola felé.<br />
A feltételek teljes biztosítása során ebben a szakaszban is többnyire<br />
szakítani fogunk a hagyományosnak mondható tanítási – tanulási<br />
módszerekkel, formákkal. Sokkal nagyobb hangsúlyt fog kapni az egyéni<br />
haladási ütemet segítı differenciált óraszervezés, a kooperatív<br />
tanulásszervezés, az egyéni fejlesztési tervek, naplók, differenciált,<br />
személyre szóló képességfejlesztések, sokrétő pályaorientációs<br />
tevékenység.<br />
A szakasz a fejlesztési tervek elkészültétıl a felvételi idıszakig tart.<br />
Harmadik szakasz<br />
A megerısítés periódusa<br />
Idıtartama a felvételitıl a tanévzáróig tart.<br />
A szakasz fı célja, hogy a sikeres felvételit tett tanuló elmélyíthesse a<br />
korábban megszerzett ismereteket, hogy ne csak bejusson, hanem bent is<br />
maradjon a választott középiskolájában. Ezért ebben a szakaszban a<br />
kompetencia fejlesztésen túl a hangsúly a motivációs szint fenntartására<br />
helyezıdik. (kreativitás elıtérbe kerülése mővészeti, kulturális, tananyag<br />
kiegészítı projektek készítésével).<br />
Olyan körülményeket kell teremtenünk, melyek során a tanulók<br />
megértik, hogy a középiskolába való bejutás még nem elég. Az egyéni<br />
érdekeltség megtartása is fontossá válik.<br />
Az elsı szakaszhoz hasonlóan a tanulókkal való egyéni foglalkozás formái<br />
kerülnek elıtérbe pl. segítı beszélgetések, patrónusi foglalkozások, sport,<br />
mővészeti tevékenységek, osztálydosszié – rendszer ( tanulónként<br />
rögzítjük a tanulóval történteket, azok nyomon követése, eset<br />
megbeszélések, konfliktus kezelések stb.<br />
Minden lehetıséget meg kell ragadni az önálló ismeretszerzés<br />
technikáinak elsajátítására.<br />
Az értékelés az elızı szakaszhoz hasonlóan szöveges és érdemjegyes is<br />
kell, hogy legyen.<br />
163
IV.<br />
A 9. elıkészítı évfolyam óraterve, a helyi tantárgyi<br />
tantervek cél- és feladatrendszere<br />
Az elıkészítı gimnáziumi tanév óraterve:<br />
Tantárgy<br />
Magyar nyelv és<br />
irodalom<br />
Matematika 5<br />
Angol nyelv/Német<br />
nyelv<br />
Dráma 3<br />
Heti óraszám<br />
5<br />
5<br />
Testnevelés 3<br />
Természetismeret 3<br />
Társadalomismeret 1,5<br />
Informatika 3<br />
Osztályfınöki 1<br />
Patrónusi<br />
foglalkozások<br />
Összesen 31,5<br />
2 (egyéni ill.<br />
kiscsoportos fogl.)<br />
A tantárgyakat és órakereteket tekintve a Kollégiumi Program<br />
kerettantervében foglalt tantárgyak egy része kötelezıen megvalósítandó<br />
tartalmakat közvetít, így a magyar nyelv és irodalom, matematika, idegen<br />
nyelv, dráma, testnevelés, természetismeret, patrónusi foglalkozás. A<br />
választható öt tantárgyból kettı választásával (informatika,<br />
társadalomismeret) tettünk eleget a közoktatásról szóló törvényben<br />
kötelezıen elıírt óraszámok teljesítésének.<br />
A gimnázium helyi tantervében az elıkészítı év heti óraszámának<br />
meghatározásakor éltünk azzal a lehetıséggel, hogy a heti 27,5 órát<br />
további 4 órával megnöveljük. (idegen nyelv: +1,5; informatika: +1,5;<br />
osztályfınöki: +1 óra)<br />
A Dráma tárgy keretein belül az „Ember és Társadalom” mőveltségterület<br />
viselkedéskultúrát befolyásoló, fejlesztı tartalmait is közvetítjük (külön<br />
programot is készítettünk).<br />
164
Az AJKP elıkészítı évfolyam helyi tantárgyi tantervek<br />
feladatrendszere:<br />
cél-és<br />
A Kollégiumi Program kerettantervének megfelelıen nagy hangsúlyt<br />
helyezünk az alapfokú nevelés-oktatás fejlesztı szakasza (7-8. évfolyam)<br />
és a Kollégiumi Program kerettanterve által lefedett pedagógiai fejlesztés<br />
idıszaka közötti koherencia megteremtésére.<br />
Kollégiumi Program kerettantervének megfelelıen a tantárgyi<br />
programokban a következıkre helyezzük a hangsúlyt:<br />
(1) a Nemzeti alaptantervben megfogalmazott kulcskompetenciák<br />
fejlesztésére;<br />
(2) a multikulturális tartalmak megjelenésére a tantárgyi programokban<br />
és a tanórán kívüli nevelési keretekben<br />
(3) az önértékelı képesség, másokat értékelı képesség kialakítására<br />
(patrónusi, mentori beszélgetések, szöveges, írásos értékelések<br />
bevezetése, esetmegbeszélések, stb.);<br />
(4) a differenciált tanulásszervezési módszerek megismerésére (kooperatív<br />
tanulásszervezés, projektmódszer, stb.).<br />
A fentiekbıl következik, hogy:<br />
- a tantárgyi programok a célokon, feladatokon, a fejlesztési<br />
követelményeken és a belépı tevékenységek bemutatásán túl,<br />
megjelölik a témaköröket, a témákat és a tartalmakat,<br />
- a tantárgyi program kiegészül a módszerek, tanulásszervezési<br />
eljárások (tevékenységek), a tudás- és képesség területek<br />
bemutatásával, és ahol lehetséges a más területekkel való kapcsolatot<br />
is jelöli,<br />
- hangsúlyt kap az ellenırzés, értékelés, minısítés, rendszerének<br />
fontossága.<br />
A helyi tantárgyi tantervek kidolgozását a kerettanterv jóváhagyásra<br />
váró idıszakában, 2009. tavaszán végezte el a gimnázium, majd<br />
fenntartói jóváhagyását követıen helyi tantervként a 2009/10. tanévtıl<br />
alkalmazza. A pedagógiai programba annak <strong>2010.</strong> évi felülvizsgálatával a<br />
korábban már jóváhagyással rendelkezı – és a kerettanterv cél-és<br />
feladatrendszerével egyezı- helyi tantervi elemeket beépítette.<br />
A tantárgyi tanterveket a pedagógiai program CD melléklete tartalmazza.<br />
A Programban részt vevı tanulók továbbhaladása:<br />
Az AJKP elıkészítı évét elvégzı diákok valamennyien integrált, nappali<br />
tagozatos, érettségire felkészítı középiskolai osztályban tanulnak tovább<br />
úgy, hogy az egy osztályban tanuló AJKP-s tanulók létszáma nem<br />
haladhatja meg az osztálylétszám 25 %-át.<br />
A tanuló bármely érettségire felkészítı iskolában továbbtanulhat, ahol a<br />
felvételi követelményeknek eleget tesz.<br />
A gimnáziumunkban a 9. évfolyamon tanulnak tovább azok az elıkészítı<br />
évet sikeresen teljesítı AJKP-s tanulók, akik a központi felvételi<br />
165
teljesítményük és félévi eredményük alapján a hozzánk kilencedik<br />
évfolyamra jelentkezı általános iskolai tanulók átlagteljesítményéhez<br />
mérten jó eredményt érnek el, és kifejezetten a mi gimnáziumunkban<br />
szeretnének felkészülni az érettségi vizsgára. A korábbi gimnáziumikollégiumi<br />
– fenntartói megállapodásnak megfelelıen tanévente kéthárom<br />
tanuló kezdi meg a gimnázium négyévfolyamos képzésében, az<br />
általa választott tanulmányi területen tanulmányait. A tanulók kollégiumi<br />
elhelyezése, az integrált intézményi mőködés lehetıséget és keretet ad<br />
fejlıdésük kiemelt figyelemmel való követésére, mely a nevelési<br />
programban rögzített felzárkóztató, hátránykompenzáló, tehetséggondozó<br />
tevékenység-rendszeren túl az osztályfınök és a kollégiumi csoportvezetı<br />
folyamatos együttmőködésén alapul. Munkájukat akkor tekintjük<br />
eredményesnek, ha az AJKP-s felsıbb éves diákok lemorzsolódását<br />
meglévı pedagógiai gyakorlatunkkal továbbra is meg tudjuk akadályozni,<br />
és tanulóink sikeres érettségi vizsgát követıen megkezdik felsıoktatási<br />
tanulmányaikat, vagy bekapcsolódnak a szakképzésbe.<br />
166
2.2. Képzési specialitások, irányok, a tanulók kötelezettségei,<br />
választási lehetıségek a gimnáziumi képzésben<br />
9-10. (5 éves gimnáziumban 9-11.) évfolyam:<br />
Iskolánk már kialakult hagyományai illetve partnereink igényei alapján<br />
lehetıséget teremtünk arra, hogy tanulóink az alapképzés mellett<br />
bizonyos területeken a kilencedik évfolyamtól kezdıdıen olyan többletet<br />
kapjanak, amely megkönnyíti majdani továbbtanulásukat.<br />
• Az egyéni érdeklıdéshez, tehetséghez igazodva a négy évfolyamos<br />
gimnáziumban a 10. évfolyam végéig kínáljuk az emelt szintő képzést<br />
matematikából és magyar nyelv és irodalomból, az emelt óraszámú<br />
képzést matematikából, fizikából, természettudományból, történelembıl<br />
és informatikából. Az informatikát tanulóink mindegyike emelt<br />
óraszámban tanulja, az elıbbi három területbıl a tanuló az iskola<br />
tanulmányi területeire való jelentkezéssel választ. A tanulmányi<br />
területeket a tanulók szabadon választható órakeretéhez igazodva<br />
alakítjuk ki, felvételi tájékoztatónkban évrıl-évre nyilvánosságra hozzuk.<br />
A matematika és magyar emelt szintő, a matematika, történelem, fizika<br />
emelt óraszámú képzésben lényegesen több lehetıség van az<br />
elmélyítésre, tehetséggondozásra. Mivel a csoportba járó diákok nagy<br />
része késıbb ezeket a tárgyakat felvételi tárgyként választva továbbtanul,<br />
az emelt szintő érettségi követelményeihez alkalmazkodva a diákok a 9-<br />
10. évfolyamon olyan ismereteket is elsajátítanak, amely ezeken az<br />
évfolyamokon még nem kötelezı.<br />
A természettudományi emelt óraszámú képzés tartalmi elemeit<br />
fokozatosan alakítottuk ki, alkalmazkodva a tanulói igényekhez és a<br />
változó szemlélető vizsgakövetelményekhez. A hangsúly a<br />
megismerıképesség fejlesztésén van: a természeti környezet megfigyelése<br />
és elemezése tevékenységközpontú megközelítéssel történik. A<br />
2008/2009-es tanévtıl a természettudomány tárgyat (ezen a néven)<br />
külön értékeljük.<br />
A tanulási folyamatot jelentısen átalakítja az informatikai eszközök és<br />
elektronikus oktatási anyagok használata. Az informatika emelt<br />
óraszámú képzésekben az I. Béla Gimnázium és Informatikai<br />
Középiskolában ezért minden tanulónak biztosítjuk az informatikai<br />
eszköztudás, az informatikai kommunikációs technikák magas szintő<br />
elsajátítását.<br />
Célirányosan olyan ismereteket oktatunk, mely tanulóinkat felkészíti a 9.<br />
évfolyam végéig az ECDL vizsga legalább 4 moduljának megszerzésére.<br />
9-10. évfolyamos kínálatunkban a négy és öt évfolyamos gimnáziumi<br />
képzésben az Európai Uniós ismeretek és a sport órák is szerepelnek,<br />
segítve a tanulók gyakorlati tudásának fejlıdését ill. az egészséges<br />
életvitel kialakítását.<br />
167
• Az ötévfolyamos gimnáziumban a nyelvi elıkészítı évfolyamon a<br />
kialakult program a magas óraszámú angol nyelvi képzés mellett<br />
elsısorban az információs és kommunikációs kultúra fejlesztését célozza.<br />
A másik idegen nyelv oktatásával alkalmazkodunk a markánsan<br />
körvonalazódó helyi igényekhez.<br />
A 10. évfolyamtól kezdıdıen a választott fınyelvet emelt szinten oktatjuk<br />
tovább.<br />
• A 9-10. évfolyamon csoportbontásban tanítjuk a matematikát, és az<br />
informatikát. A gimnáziumi képzésben a 9. (ötévf. gimnáziumban a 10.)<br />
évfolyamtól kezdve évfolyam szinten szervezett nívócsoportokban oktatjuk<br />
az idegen nyelveket, az induló osztályok számához igazodva egy nyelvbıl<br />
maximum kétszer annyi csoportban, mint ahány osztály van egy<br />
évfolyamon, beleértve ebbe az ötévfolyamos gimnáziumban a fınyelv<br />
emelt szinten való oktatását is. Mivel a legtöbb általános iskola már két<br />
idegen nyelvet oktat a tanulóinak, a beiratkozás elıtt szintfelmérın<br />
döntünk a tanuló nyelvi választásához igazodó csoportba sorolásáról. A<br />
helyi tanterv alkalmazhatósága szempontjából még használjuk az I. ill. II.<br />
idegen nyelv fogalmakat, de a tanuló idegen nyelvi kompetenciáinak<br />
optimális fejlesztése érdekében az adott csoportnak megfelelı helyi<br />
tantervet alkalmazzuk. Az angol nyelvet –az Arany János Kollégiumi<br />
Program elıkészítı évfolyamát kivéve- minden négy ill. ötévfolyamos<br />
gimnazistánk tanulja, elıképzettségétıl függıen különbözı szintrıl<br />
indulva ( A német idegen nyelvet az ötéves gimnáziumban a nyelvi<br />
elıkészítı évfolyamon is a négyéves gimnázium azonos sorszámú<br />
évfolyamával közösen, elıképzettséghez igazodó csoportokban oktatjuk.)<br />
Órarendi „sávot” angol nyelvbıl, valamint egy másik sávot a másik tanult<br />
nyelvbıl tudunk kialakítani. A tantárgyi programok tartalmazzák a<br />
négyévfolyamos gimnáziumi és az ötévfolyamos gimnáziumi képzésben a<br />
tartalmi egyezéseket. Az idegen nyelvi nívócsoportokban az átjárhatóságot<br />
tanulói kérelemre, az érintett szaktanárok véleményének kikérése után, a<br />
csoportszervezés létszámkorlátait figyelembe véve a tanulmányok<br />
befejezıdéséig biztosítjuk.<br />
Az informatikát a kétfele képzés azonos sorszámú évfolyamain azonos<br />
tartalommal tanítjuk.<br />
• A 10. évfolyam végén (5 éves gimnáziumban a 11. évfolyam végén ill.<br />
idegen nyelvbıl is informatikából már a 10. évolyam végén is) a tanulók<br />
korábbi választásuktól függetlenül jelentkezhetnek emelt szintő<br />
érettségire felkészítı csoportba.<br />
• Az AJKP és a sportosztály specialitásait a képzés programja<br />
tartalmazza.<br />
11-12. évfolyam (öt évfolyamos gimnáziumban 12-13. évfolyam)<br />
168
• A tanulók számára tanévente április 15-ig tesszük közzé azokat a<br />
tantárgyakat (és a tantárgyakat elıreláthatóan oktató tanárok nevét),<br />
melyekbıl lehetıvé tesszük az emelt szintő érettségi vizsgára történı<br />
iskolai felkészülést. Ugyanekkor közzé tesszük azokat a tantárgyakat is,<br />
melyekbıl a középszintő érettségi vizsgára való többlet-felkészítést<br />
biztosítjuk.<br />
Elızetes jelentkezés után döntünk arról, hogy melyik tárgyból történik<br />
külön csoportban, melyikbıl pedig plusz 2 órában az emelt szintő<br />
érettségire való felkészítés. A külön csoport indításának az a feltétele,<br />
hogy a maximális csoportlétszám 70-80 %-át a jelentkezık száma elérje.<br />
Az emelt szintő – középszintő érettségi szándékok miatt az osztálykeretek<br />
több tantárgyból is felborulnak, a nyelvi csoportok (még évfolyamok<br />
között is) átszervezıdhetnek.<br />
A tanulók minden tanévben május 20-ig dönthetnek egyéni tanrendjük<br />
(egyénileg választott órák) összeállításáról. Amelyik tárgyból az elızetes<br />
jelentkezés adataira építve több csoportot is meghirdetünk, ott biztosítjuk<br />
a tárgyat oktató pedagógus megválasztását a tanulók számára. A „tanár<br />
választhatóság” eljárását gimnáziumunk 2003 óta sikerrel alkalmazza.<br />
• Az ötéves gimnáziumban a 11. évfolyamtól szaktanári megerısítéssel<br />
elfogadjuk a 4 éves gimnázium 11. évfolyamán szervezett emelt szintő<br />
érettségire felkészítı csoportba jelentkezést idegen nyelvbıl ill.<br />
informatikából a tanuló szabadon felvehetı órakeretén belül. Ha<br />
szükséges ill. igény van rá, akkor az átjárhatóságot idegen nyelvbıl<br />
fordítva is lehetıvé tesszük a négyéves képzésben résztvevı 11.<br />
évfolyamosok számára.<br />
Az alábbi tantárgyakból vállaljuk a kétszintő érettségi vizsgára történı<br />
felkészítést az óratervekben szereplı órakeretekben:<br />
Képzési típus<br />
KÖTELEZİ<br />
TÁRGY<br />
NEM<br />
KÖTELEZİ<br />
TÁRGY<br />
GIMNÁZIUM<br />
EMELT SZINT KÖZÉP SZINT<br />
Magyar nyelv és<br />
irodalom<br />
Magyar nyelv<br />
és irodalom<br />
Történelem Történelem<br />
Matematika Matematika<br />
Angol / Német Angol / Német<br />
idegen nyelv idegen nyelv<br />
Fizika<br />
Fizika<br />
Biológia Biológia<br />
Informatika Informatika<br />
(2006-tól)<br />
Kémia<br />
Kémia<br />
- Földrajz<br />
169
A biológia és egészségtan tantárgy megfelel a biológia érettségi<br />
tantárgynak, a testnevelés és sport tárgyunk a testnevelés érettségi<br />
tantárgynak, a földünk és környezetünk nevő tantárgyunk pedig a<br />
földrajz érettségi tárgynak. Aki filozófiából kíván érettségi vizsgát tenni,<br />
annak a bevezetés a filozófia tantárgyból, aki pedig dráma tantárgyból<br />
kíván érettségizni, annak tánc és dráma tantárgyból kell a helyi tanterv<br />
követelményeit teljesítenie, és azt bizonyítványába beírt osztályzattal<br />
alátámasztania. A 2007-2008. tanévben a mozgóképkultúra és<br />
médiaismeret tantárgyunk neve még röviden mozgókép és médiaismeret,<br />
ennek a tárgynak az osztályzata kell, hogy szerepeljen a bizonyítványban<br />
ahhoz, hogy a tanuló érettségi vizsgára jelentkezhessen az érintett<br />
tárgyból.<br />
A fenti táblázaton túl jelentkezı órarendi órán kívüli felkészítési<br />
igényeket az iskola ingyenes igénybe vehetı szolgáltatásként nem tudja<br />
biztosítani. A térítési díj illetve tandíj fizetése melletti lehetıségekrıl a<br />
Nevelési program 6. pontjában írunk (Szolgáltatások), ezek azonban az<br />
iskola helyi tantervében nem szerepelnek, ezért órarendi tanórai<br />
tevékenységként nem szervezhetık.<br />
Egyéb képzési specialitások:<br />
• A tantárgyi programok beépítik az oktatás-nevelés folyamatába az<br />
európai integrációval összefüggı ismereteket (pl. történelem,<br />
társadalomismeret, földünk és környezetünk tárgyak)<br />
• Az óratervekben szereplı választási lehetıségek közül a testnevelés és<br />
sport órákat a jelentkezık számától függıen iskolai szinten szervezıdı<br />
csoportokban, a délutáni órákban szervezzük, segítve ezzel a<br />
mindennapos testedzés feladatainak megvalósulását. A többletórák célja<br />
a játékos testmozgás, az egészséges versenyszellem kialakulása.<br />
• Az iskolai sport (sportkör és un. tömegsport) mőködésére minimálisan<br />
3 órát tervezünk.<br />
• Minden tanévben megszervezzük a gyógytestnevelést, heti 3 órában.<br />
Az iskolaorvos javaslatára a tanulókat könnyített testnevelést is<br />
biztosítunk.<br />
• Élsportoló (nem a sportosztályba járó) tanulóink edzésrendjét és<br />
órarendjét igyekszünk maximálisan összehangolni úgy, hogy a tanuló<br />
idıszakosan egy-egy adott tárgy óráinak egy része látogatása alól<br />
felmentést kaphat. Ez nem jelenti az értékelés alóli felmentést, az<br />
osztályozhatóság feltételeit a hiányzás ebben az estben nem<br />
befolyásolhatja.<br />
• A szakkör és a felzárkóztató céllal szervezett csoportos foglalkozások<br />
heti idıkerete a helyi tantervben iskolai szinten 6 óra. A gimnázium<br />
képzési idıkeretének a tantárgyfelosztás és a csoportalakítás<br />
óraterheinek kiszámítása után fennmaradó része fordítható egyéni ill.<br />
170
kiscsoportos tehetséggondozásra, felzárkóztatásra, tanulási nehézséggel<br />
rendelkezık fejlesztı foglalkozásaira, sajátos nevelési igényő tanulók<br />
egyéni fejlesztésére.<br />
Levelezı tagozat (felnıttoktatás levelezı oktatás munkarendje<br />
szerint)<br />
A levelezı tagozat évfolyamonkénti heti idıkerete 10 óra. A helyi tantárgyi<br />
tantervek tartalmazzák, hogy a tantárgyi követelmények feldolgozása a<br />
tanórai foglalkozások keretében vagy egyéni felkészülés során történik,<br />
azaz tantárgyanként meghatároztuk, hogy egyéni felkészülés keretében a<br />
hallgatónak milyen ismereteket kell elsajátítania.<br />
A 11-12. évfolyamon a képzés térítési díjas.<br />
Csak a középszintő érettségi vizsgára felkészítést vállaljuk, az óratervben<br />
rögzített órakeretben. A felkészítésben is nagyban támaszkodunk az<br />
önálló hallgatói munkára.<br />
A középszintő érettségi vizsgára levelezı tagozaton az alábbi tárgyakból<br />
készítünk fel:<br />
KÖTELEZİ<br />
TÁRGYAK<br />
NEM<br />
KÖTELEZİ<br />
TÁRGYAK<br />
Magyar nyelv és irodalom<br />
Történelem<br />
Matematika<br />
Német idegen nyelv<br />
Fizika<br />
Kémia<br />
Biológia<br />
Földrajz<br />
A történelem és társadalomismeretet egy tantárgyként tanítjuk. A<br />
szabadon tervezhetı órakeretbıl a 9-10. évfolyamon a magyar nyelv és a<br />
matematika; a 11-12. évfolyamon az irodalom és a matematika<br />
óraszámát növeltük tantárgyanként 0,5 órával.<br />
2.3. Új tanulásszervezési eljárások a gimnáziumban,<br />
tanulóközpontú módszertan alkalmazása<br />
Ebben a világban az iskolának értelmeznie, illetve újra kell definiálnia<br />
szerepét, hogy támogatást adhasson növendékeinek, illetve segítse ıket<br />
abban, hogy ne legyenek kiszolgáltatottak, hogy képesek legyenek<br />
önállóan és tudatosan adekvát válaszokat keresni életproblémáik<br />
megoldásához. Ehhez elengedhetetlen, hogy az iskola tanítástanulásszervezési<br />
formái rugalmasabbak és adekvátabbak legyenek a<br />
tanítási tartalmakhoz, a tanulók életkori sajátosságaihoz, valamint, hogy<br />
az ismeretközvetítés és -feldolgozás mikéntje, azaz a tanulás-tanítás<br />
171
módszerei, eljárásai, technikái és eszközei nagyobb teret adjanak a<br />
tanulók részvételének és önkifejezésének.<br />
A fentiek megvalósulása nem csak az ismeretek tartalmát, mennyiségét<br />
és belsı struktúráját, az alkalmazott módszereket érintik, hanem az<br />
iskolaszervezetet is. Évente a munkatervben alakítjuk ki a tanév helyi<br />
rendjét az alkalmazott tanulásszervezési eljárásoknak megfelelve.<br />
Eszerint alakul a pedagógusok munkája is: a hagyományos szakmai<br />
munkaközösségi tevékenység mellett általánossá válik a team-munka. (A<br />
teameknek diák tagjai is vannak.) Átalakul a hagyományos órarend, a<br />
tanórák-csöngetések rendje, a tanulási tevékenység nem csak a<br />
hagyományosan szervezett tanórai ill. tanórán kívüli tevékenységi körben<br />
zajlik.<br />
2.3.1. Moduláris oktatás<br />
A tananyag kisebb, önmagában koherens részei a modulok, melyek az<br />
egyes tanórák anyagánál általában nagyobb, de a tanterv egészénél<br />
kisebb egységek. A modulok a tananyag egészén belül, azzal<br />
összehangoltan saját, jól átlátható követelménnyel rendelkeznek, azonos<br />
didaktikai elveket kell hogy kövessenek. A modulok önmagukban<br />
koherensek, vagyis egy témakört, témát tartalmaznak,azonban a<br />
témakörök, a témák szervezıdésének logikája eltérı modultípusokat<br />
hozhat létre. A modulok sorrendje és egymásra épülése nem lehet<br />
véletlenszerő. A programoknak bejárási utakat kell kínálni a kidolgozott<br />
modulokhoz, melyekhez bizonyos eszközi elemek szorosan kötıdnek.<br />
Ilyenek például a kompetenciafejlesztı oktatási programokhoz szervesen<br />
tartozó programtantervek, a csomag eszközi (tanári tanulói) elemei, az<br />
értékelési eszközök. A modulok úgy épülnek fel, hogy ismeretanyaguk és<br />
gyakorlatsoraik teljes egészében lefedik a feldolgozandó tartalmat, vagy<br />
kisebb-nagyobb terjedelmő elemként beépíthetık a hagyományos<br />
tanulási-tanítási folyamatokba is. A modulárisan építkezı tananyag<br />
elrendezés az iskola tanórai kereteit túllépve felkínálja a tanórán<br />
kívülitevékenységeket, az élet különbözı területén hasznosítható<br />
alkalmazást, a közvetlen gyakorlati kipróbálást. A modulok kapcsolatban<br />
állnak egymással, melyben a legfontosabb az egész és a részkapcsolata,<br />
valamint azok alá, mellé és fölérendeltségi viszonya. Az oktatási<br />
programok elemi egységekbıl (modulokból) felépülı jellege lehetıvé teszi<br />
az egységek többféle csoportosítását, az alkalmazás flexibilitását, vagyis a<br />
sorrend és a tananyagmennyiség hozzáigazítását a pedagógiai<br />
szükségletekhez és a helyi igényekhez. A választható modulok rendszere<br />
azt jelenti, hogy mind a tanár, mind adiák számára váltási lehetıségeket<br />
biztosít: egyes modulok szabadon változtathatók a tanulási-tanítási<br />
folyamatok aktuális és távlatos szükségletei szerint. Szintezett<br />
feladatrendszert alkotnak, melyek lehetıvé teszik az egyazon tartalmi<br />
területen belüli differenciált képességfejlesztést, és a tanulók egyéni<br />
ütemő elırehaladását, ezen túl a nagyobb egységeket átfogó tanítási<br />
szakaszok (epochák) beillesztését a tanítási tanulási folyamatba az egy<br />
témához tartozó összefüggések hatékonyabb feltárására. Ennek<br />
172
érdekében az oktatási programok több felhasználási lehetıséget, többféle<br />
bejárási utat kínálnak, amelyek között az epochális feldolgozás<br />
lehetıségét biztosító átfogó szakaszok is szerepelnek a hagyományos, a<br />
kötött heti óraszámmal mőködı eljárások mellett. A moduláris felépítés<br />
felkínálja az új tantervi irányok és képzési tartalmak tervezésének nyitott<br />
lehetıségét, ugyanakkor a régi elemek felhasználását is. A<br />
modulrendszerő képzés jól felszerelt tanulási környezetet kíván (iskolai<br />
könyvtár,információ források, informatikai eszközök aktív használata<br />
stb.) és fejlett taneszközparkot. Szükséges a modulok idırıl – idıre<br />
történı szakmai és pedagógiai felülvizsgálata, a tantervi szintő korrekciók<br />
elvégzése. (részlet a TÁMOP 3.1.4. pályázati utmutatóból)<br />
A gimnáziumban a moduláris oktatást a kompetencia alapú<br />
programcsomagok alkalmazásával oldjuk meg. Matematikából, magyar<br />
nyelv és irodalomból, angol és német nyelvbıl, a helyi tantervben<br />
megfogalmazott tartalomhoz és az ott, ill. a tanmenetekben<br />
meghatározott ütemezéshez válogatjuk a megfelelı modulokat. Ezzel a<br />
szemlélettel össze tudjuk hangolni a kompetencia alapú oktatás<br />
programcsomagjait meglévı tantárgyi hagyományainkkal, azaz a<br />
sorrendet és a tananyagmennyiséget hozzáigazitjuk a helyi<br />
szükségleteinkhez, az adott tanulmányi területhez, a képzés szintjéhez.<br />
Tanévente az egészségneveléshez, környezetvédelemhez kapcsolódó<br />
modulokat integrálunk az idegen nyelv ill. az EU-s ismeretek<br />
tantárgyakba. A tantárgyi programok megjelenítik az így feldolgozott<br />
tananyagegységeket.<br />
2.3.2. Mőveltségterület tantárgyi bontás nélküli oktatása<br />
A gimnáziumban a kompetencia alapú képzés bevezetésekor a 2005-<br />
2006-os tanévtıl felmenı rendszerben valamennyi osztályunkban<br />
integráltan tanítjuk és egy osztályzattal értékeljük a magyar nyelv és<br />
irodalom tantárgyat.<br />
A természettudományi tanulmányi területen a 2008-2009. tanévtıl<br />
bevezettük a természettudomány tantárgyat, melyben az Ember a<br />
Természetben mőveltségterület tartalmait integráljuk.<br />
Az Arany János elıkészítı évfolyam osztályában természetismeret néven<br />
tanítjuk a tárgyat.<br />
2.3.3. A tantárgytömbösítés, mint az intézményi innováció egyik<br />
eszköze gimnáziumunkban<br />
Ma már általános elvárás az iskolával szemben, hogy alkalmazható és<br />
használható ismereteket adjon, és tanítsa meg ezen ismeretek<br />
használatának módját is. Ezt a mőködıképes ismeretek átadására<br />
173
összpontosító képzést kell érteni a kissé tudományosnak hangzó<br />
kompetenciaalapú jelzı mögött. Ez nem valami távoli elvont eszmény,<br />
hanem korkövetelmény, amire a rögzült módszereikhez, szokásaihoz,<br />
tananyag és tantárgyszerkezetükhöz ragaszkodó intézmények, iskolák<br />
nem tudnak megfelelı választ adni.<br />
Ugyancsak általános követelmény a tanulók ésszerő és arányos<br />
terhelése, az erejükkel és lehetıségeikkel való okszerő gazdálkodás. Ide<br />
tartozik, a tehetséggondozás, a felzárkóztatás, a természettel<br />
összhangot keresı életvitelre, a szabadságjogokkal való élésre nevelés<br />
kötelezettsége. Ezek a követelmények sokkal gyorsabban váltak<br />
általánosan társadalmivá, mint arra az iskolarendszer válaszai<br />
megszülettek volna.<br />
Érdemes belegondolni a pedagógusszerep rohamos átalakulásába. A<br />
tanár vezetı, irányító szerepe ma már nem hatalmi viszonyokon alapul.<br />
A tevékeny együttmőködésre építı tanulási-tanítási folyamatokban<br />
célravezetıbbé válik a partneri viszony, mint az alá- s fölérendeltség<br />
alapján kikényszerített együttmőködés.<br />
Valamikor az iskola a tudás elsıdleges forrása volt. Ma az<br />
információrobbanás, az elektronikus hírközlés, a telekommunikáció, az<br />
internet által teremtett világban, az évezredes hagyományaiba<br />
kapaszkodó iskola nem képes a következı nemzedék tájékozódásának,<br />
tanulásának és mővelıdésének alapintézménye maradni.<br />
A tantárgytömbösített oktatás lenne a helyes válasz, a jövı?<br />
Hisszük, hogy jó néhány kihívásra igen. Mindenre persze nem. De hát<br />
iskolánkban sem egyetlen iránya ez a megújulásnak.<br />
A tantárgytömbösítés szerepe az iskola középtávú stratégiájában<br />
A magyar nyelv és irodalom tantárgyi integrációjával egybekapcsolt<br />
tantárgy-tömbösítés jó példája az intézményben több síkon folyó<br />
megújulási folyamatok összekapcsolhatóságának. A kooperatív<br />
óravezetési formák, a használható és mőködtethetı ismertek<br />
oktatására irányuló szakmai törekvések nem egymást kizáró elemek, s<br />
bizony lehet, hogy idıvel a tantárgytömbösítés adja majd<br />
együtthatásuk legmegfelelıbb keretét.<br />
Egy másik irányú törekvés, hogy egy alapozó év eredményeként legyen az<br />
iskolában egy olyan osztály, melynek tanulói eleve ebben a formában<br />
kezdik meg a tanulmányaikat. Akiket nem zavar majd össze a már<br />
megszokott rendtıl való eltérés. Nem ık követik, hanem ıket követi a<br />
változás, melyek bevezetése így felmenı rendszerben történhet.<br />
A tantárgytömbösítés gimnázium által követett alapfeltételei:<br />
Tantárgytömbösítés a tanórai foglalkozások ciklikus megszervezésének<br />
rendje, melynek keretei között adott tantárgy, adott mőveltségi terület,<br />
adott félévre számított tanórai foglalkozásait nem egyenletesen, minden<br />
tanítási hétre elosztva, hanem ciklikusan egy-egy idıszakra összevonva<br />
szervezik meg.<br />
A tantárgytömbösítést a közoktatásról szóló törvény 52. §-a (3) bekezdése<br />
alapján, a szakrendszerő oktatás kötelezı tanóra foglalkozásaihoz<br />
174
endelkezésre álló intézményi idıkeret 2009/<strong>2010.</strong> tanévben legalább öt<br />
százalékának, a 2010/2011. tanévben legalább tíz százalékának, a<br />
2011/2012 tanévben legalább tizenöt százalékának felhasználásával<br />
szervezzük meg a következık szerint:<br />
• a tanítási ciklusoknak legalább két hetenként kell váltaniuk egymást<br />
• a tantárgytömbösítésbe bevont tantárgyak, mőveltségi területek,<br />
tanítási óráinak legalább két egymást követı tanítási napra kell esniük<br />
• a tanítási napok közül az egyiken legalább három, a másikon legalább<br />
kettı a tantárgytömbösítésbe bevont tanítási órának kell lennie<br />
• az egy tanítási napon szervezett tanítási órákat egymást követıen,<br />
egymáshoz kapcsolódóan kell megtartani.<br />
• A tömbösítés heti idıkeretének meghatározásához, csak a<br />
szakrendszerő órákat kell beszámítani.<br />
• Ha egy iskola az elsı félévben nem tömbösít, akkor a második félévben<br />
dupla arányban kell tömbösítenie<br />
• A cikluson belül kell lennie legalább egy teljes hét összefüggı<br />
idıszaknak, amikor a tantárgyból nincs óra.<br />
• A megadott idıkeret (5-10-15 %) a megadott tanítási ciklus (legalább<br />
két hét) az elvárt minimum.<br />
• A tantárgytömbösítés végrehajtásában az iskoláknak nagyfokú<br />
szabadsága van.<br />
A tömbösített idıkeret kiszámítása a gimnáziumban:<br />
Évfolyam/sorszám<br />
a<br />
Osztály/jel<br />
e<br />
Heti<br />
óraszám/ó<br />
ra<br />
Hetek<br />
száma<br />
Összesen<br />
óra/év<br />
9. A, B, D, E 27,5 37 4070<br />
10. A, B, D 27,5 37 3052,5<br />
11. A, B, D 30 37 3330<br />
12 A, B, E,D 30 32 3840<br />
13. D 30 32 960<br />
Összesen 15252,5<br />
Az összes szakrendszerő óra a gimnáziumban 15252 óra. Ennek 5, 10,<br />
15%-ban kell tömbösíteni 3 év alatt, ami 763, 1526, 2289 órát jelent. Ezt<br />
a 37 héttel elosztva 20,6; 41,2; 61,8 óra heti tömbösítetten megszervezett<br />
órát jelent.<br />
A tantárgytömbösítés megvalósítása a gimnáziumban<br />
Az elsı évben a gimnáziumunkban mőködı nyelvi elıkészítı osztályban<br />
(9.D) és az AJKP-s 9.E osztályban szerveztük meg a tömbösített oktatást.<br />
Ez a következı tantárgyakat, mőveltségi területeket érinti:<br />
9.D osztályban: matematika, informatika, magyar és kommunikáció,<br />
tanulásmódszertan, angol nyelv. A 9. E osztályban a természetismeret<br />
tantárgy vált egyenlıre érintetté. Az optimális megoldás a 9.D-ben a<br />
három hetes ciklusok kialakítása volt, a 9.E esetén a két hét is<br />
megfelelınek bizonyult. A 9.D-ben a heti óraszám függvényében 9 hét<br />
alatt egyszer vagy kétszer kerül sor az adott tantárgy tömbösített óráira,<br />
a 9.E osztályban minden második héten vannak a természetismeret órák.<br />
175
Programunkban mérlegelnünk kell azonban azt is, hogy milyen módon<br />
folytatható a tantárgytömbösítés a következı két tanévben, amikor meg<br />
kell duplázni, majd triplázni a részarányát az iskolai oktatásban. A 2010-<br />
11. tanévben az elızı tanévi megoldást az összes oktatási hétre<br />
kiterjesztve az órakeret 10 %-ában megvalósul a TÁMOP 3.1.4.<br />
pályázatban vállalt tömbösítési kötelezettségünk. A 2011-12. tanévtıl<br />
javasolt megoldások:<br />
Az egyik ahhoz hasonló, mint amit elsı évben megvalósítottunk,<br />
mégpedig az, hogy a 9.E osztályt szélesebb tantárgyi skálán bevonjuk.<br />
Ennek hátránya az, hogy az órarendi megvalósítás szempontjait nem<br />
támogatja kellıképpen, hiszen az a pedagógus, aki háromhetente egyszer<br />
kerül sorra, annak a bevont órái akadályozzák az órarend további<br />
elkészítését, hiszen ı annak ellenére, hogy csak 9 hétbıl háromszor, vagy<br />
hatszor tart órát az adott idıpontban, mégis foglalt a másik heteken. Ez a<br />
probléma csak akkor orvosolható, ha hasonló óratervő osztályokban<br />
azonos tanárokkal hajtjuk végre és ık váltják egymást.<br />
A másik lehetıség az, hogy tantárgyakhoz kötjük a tömbösítést, és<br />
intézményi szinten így próbáljuk megoldani azt, hogy a megfelelı<br />
arányban végre is hajtsuk. Ebben az esetben talán úgy oldható meg, hogy<br />
több tanár, aki egy évfolyamon több osztályban is tanít egymást váltva 2-<br />
3-4 hetente heti 5-6 órában tartja meg az óráit, így órarendileg sem lesz<br />
probléma, és az egyenletes leterheltség, a tantárgyfelosztási célszerőségi<br />
elvek is jól érvényesülhetnek, hiszen minden tanár minden héten tart<br />
egymást váltva forgószínpadszerően órát, csak természetesen mindig<br />
másik osztályban. Például 9. 10. évfolyamon a kémiát, fizikát, földrajzot<br />
lehetne ilyen rendszerben tanítani, de az a feltétele, hogy legyen 3 tanár,<br />
akik 9. évfolyamon mindhárom osztályban tanítják ezeket a tantárgyakat,<br />
ami nem könnyen valósítható meg. Ilyen módon 12-18-24 órás epochális<br />
tanmenetet kell készíteni, és ehhez kell igazítani a számonkérések<br />
menetét. Komoly hátrányként merül fel, ha hiányzik valaki, akkor<br />
fokozottan célszerő ıt helyettesíteni, hiszen egy évi 74 órás tárgynál 3 óra<br />
hiányzás, az már 4%, viszont ezeknél a tárgyaknál a pedagógusok<br />
létszáma nem teszi lehetıvé a helyettesítést, mert szinte mindenki bevont<br />
ebben a rendszerben, és a teljes osztálylétszámok mellett lehetetlen az<br />
összevonás.<br />
Minden érvet szem elıtt tartva talán a két lehetıség közül az elsı verzió<br />
folytatása követendı. Az AJKP-s osztályban összevont óraszámokkal<br />
nagyobb eredményességet tudnak a szaktanárok is elérni, így a 9.E<br />
osztályban javaslom a tantárgytömbösítés kiszélesítését megvalósítani a<br />
2011/2012 tanévtıl kezdıdıen. Egyébként is ezen a területen kár lenne<br />
kapkodni, célszerőbb a fontolva haladást választani, és folyamatosan<br />
vizsgálva az eredményességet célszerő stratégiát váltani, újabb helyeken<br />
a bevezetést megpróbálni. Tehát a folytatást konkretizálva a 15%<br />
eléréséhez további kb. heti 20 órát kellene tömbösíteni. Ezt gyakorlatilag<br />
elérhetjük, ha ebben az osztályban tömbösítjük a magyar és a<br />
matematika órákat, mivel két sávban tanulják ezt a két tantárgyat, ez<br />
pontosan 20 óra heti tömbösítést jelentene. Amennyiben még szükség<br />
176
lenne további tömbösített órszámra, akkor azt pedig az idegen nyelv óráik<br />
tömbösítésével tudnánk elérni. Ez egyébként valószínőleg szükségszerő is<br />
lesz, mert ha egy osztályban a tantárgya felét tömbösítve alakítjuk ki,<br />
akkor a fennmaradóakat is szinte csak így lehet megszervezni.<br />
2.3.4. Szervezési projekt, azaz a projekt, mint tanévente alkalmazott<br />
módszer a versenyszervezésre<br />
Egyre inkább teret nyer iskolánkban a projektmódszer, a<br />
projektpedagógia. Ezt legtöbbször a tanórákon alkalmazzuk, de a<br />
különbözı pályázatok megvalósítására is már ezt a módszert írják elı. Itt<br />
az ideje tehát, hogy kilépjen az osztályterembıl, és elgondolkodjunk azon,<br />
mire is használhatjuk az iskolai feladatok megvalósításában.<br />
Számunkra a Neumann-verseny kiemelt feladat, így adott az ok, hogy a<br />
verseny megszervezésére ezt a módszert alkalmazzuk. Mások számára is<br />
sok elınyt lehetne megnevezni, amiért ezzel érdemes rendezvényt<br />
szervezni, ezek közül néhány:<br />
• Tehermentesítheti az iskolavezetést<br />
• Jól dokumentálható<br />
• Egyértelmő a felelısség<br />
• Jól tervezhetı<br />
• Nem igényel szervezeti változásokat<br />
• Egyre jobb minıségővé válik<br />
Milyen lépéseket kell megtennünk, a szervezési projekt sikeres<br />
megvalósításánál? Ajánlatos a klasszikus projektmenedzsment szabályai<br />
szerint eljárni. A lépések a következık:<br />
• Indítás (definiálás, alapító okirat, projekt-vezetı kijelölése, tagok<br />
meghatározása)<br />
• Tervezés<br />
o Tevékenység (WBS, Hálózat-tervezés),<br />
o Idı, ütemterv (Gant-diagramm),<br />
o Költség-tervezés (erıforrások tevékenységekhez rendelése)<br />
o Mérföldkövek, ellenırzési pontok meghatározása<br />
o Kockázatok meghatározása<br />
• Végrehajtás<br />
o Kockázat-menedzsment<br />
o Ellenırzések<br />
o Mérföldköveknél elemzés, mérés<br />
o Folyamatos kommunikáció<br />
o Vezetıi tevékenység<br />
• Zárás<br />
o Pénzügyi és adminisztratív zárás<br />
o Dokumentumok archiválása<br />
o Résztvevıkkel kapcsolatos tevékenységek<br />
177
o Pozitívumok, negatívumok kiértékelése, rögzítése a késıbbi<br />
projektek esetén<br />
Amennyiben a szervezésbe tanulókat is bevonunk, ennek óriási hozadéka<br />
lesz! A saját feladatán kívül, megtapasztalja, hogy milyen egyéb feladatok<br />
léteznek, azokkal milyen problémák járnak, így nem csupán a saját<br />
feladataiból tanulhat, hanem másokéból is. Szintén pedagógiai hozadéka<br />
ezeknek, hogy megtanulja annak a technikáját, hogy hogyan kell egy-egy<br />
ilyen megbeszélést hatékonyan és gördülékenyen lebonyolítani. A társas<br />
kompetenciái nagyban fejlıdnek, ilyenek lehetnek:<br />
• Kommunikációs készség (be kell számolnia az elvégzett<br />
feladatáról)<br />
• Együttmőködési készség (feladatait párhuzamosan, másokkal<br />
közösen kell elvégezze, és errıl beszámolnia)<br />
• Konfliktuskezelési készség (a feladatok elvégzése során,<br />
számtalan olyan szituációt kell átélnie, amikor kritika éri, vagy a<br />
feladata elvégzésével járó konfliktusok érik)<br />
• Nyelvi készség (nemzetközi versenyeknél rákényszerül az angol,<br />
vagy a német nyelv használatára, mert a versenyzık zöme ezt<br />
beszéli)<br />
A szervezési projekt, mint új oktató-nevelı munkát segítı<br />
tanulásszervezési mód, tökéletesen betölti szerepét.<br />
A szervezés tárgya (verseny, iskolai rendezvény) nem is igazán lényeges,<br />
de nyilvánvalóan ajánlatos, hogy olyan legyen, melynek témája a<br />
tanulókhoz közelálló. Iskolánkban ez téma a Neumann János Nemzetközi<br />
Tehetségkutató Programtermék Verseny, amit minden évben<br />
megrendezünk.<br />
A szervezési projekt megvalósítása a tanulók számára több pedagógiai<br />
haszonnal jár. Olyan kompetenciák fejlesztésére ad lehetıséget, amit a<br />
tanórai oktatás-nevelési folyamatok során nincs, vagy nehezen van<br />
lehetıség megoldani. Mire gondolunk:<br />
Személyes és szociális kulcskompetenciák közül:<br />
• Projektek alkotása és vezetése, ehhez stratégiák kifejlesztése. –<br />
Valójában errıl szól a szervezési projekt. A team tagjaként a teljes<br />
projektciklusban részt vesz, megtanulja annak fázisait, és a<br />
különbözı szerepeket. Mindezt nem életszerőtlen, mesterséges<br />
viszonyok között, hanem élesben, a hétköznapi gyakorlatban<br />
sajátíthatja el.<br />
• Rendszerszerően helyzeteket, relációkat és erıviszonyokat tud<br />
elemezni. – A szervezésbe bevont tanuló a munka során felméri a<br />
projektben létrejött viszonyokat, a projektvezetı tanár gondos<br />
vezetése mellett megtanul a projekt végcélját szem elıtt tartva<br />
gondolkodni.<br />
• Együttmőködési készség. – A jól mőködı projekt-team, ránevel az<br />
együttmőködésre, mert a szervezés során a tagokra kirótt feladatok<br />
ritkán egyéniek, általában csoportok végzik el azokat. Rájön, hogy a<br />
178
feladatok megoldása könnyebb, ha azokban segítséget kap<br />
másoktól. Egyben tapasztalni fogja, hogy ezt a viszonosság elvét<br />
szem elıtt tartva vissza is kell adnia.<br />
• Demokratikus szervezetekben mőködjön. – A projektszervezet<br />
alapvetıen demokratikus felépítéső, hiszen minden team-tag<br />
elmondhatja véleményét, hozzá kell adnia tudását a végcél, a<br />
sikeres projekt megvalósítás érdekében.<br />
• Konfliktusokat menedzseljen és oldjon meg. – Egy verseny<br />
szervezése közben számtalan probléma merülhet fel, melyet a<br />
tanulónak kezelni kell. Ilyen lehet a team-en belüli<br />
munkavégzéssel, vagy a versenyzıkkel, kísérıikkel kapcsolatos<br />
problémák köre. Ezekre sokszor a tanulók adnak jó megoldásokat.<br />
• Szabályoknak megfelelıen dolgozzon, használja és értelmezze<br />
azokat. – A projektvezetés alapja, a projektszabályok megalkotása,<br />
megismertetése, és elfogadtatása a projekttagokkal. A tanulók<br />
aktívan részesei a projektnek, ezért a szabályait is be kell tartsák,<br />
és tartassák.<br />
Kulcskompetenciák közül nagyban fejlıdik:<br />
• Kommunikációs készsége – A szervezési projektben, a verseny ideje<br />
alatt tájékoztatást kell adnia a versenyzık, vendégek, érdeklıdık<br />
számára, érthetı és a kérdezı számára megfelelı formában.<br />
• Csoportmunkában történı munkavégzés. – Már említettük, hogy a<br />
projekt-team egy, vagy több olyan csoportból áll, ahol a feladatokat<br />
megosztva kell elvégezni.<br />
• Problémamegoldó képesség. A szervezési projektet úgy kell<br />
megvalósítani, hogy nagyban támaszkodjunk a tanulók<br />
önállóságára, annak kontrolálása mellett. Sokszor elıfordul, hogy a<br />
projektvezetı tanár, vagy más döntéshozó nem érhetı el, a munkát<br />
mégis el kell végezni, az nem halasztható. Ebben az esetben (mivel<br />
tudja, hogy hozhat önálló döntéseket) rákényszerül a feladata során<br />
felmerült problémák megoldására.<br />
• A tanulás és teljesítmény fejlesztése. Ezt a verseny, mint szervezési<br />
téma garantálja. Egyrészt a verseny nézıjeként motivációt kap a<br />
versenyzıkhöz hasonló produktumok elıállítására, másrészt<br />
kapcsolataik révén közvetlenül tanulhat is tılük. Azt is<br />
megtapasztalja, hogy a teljesítményt díjazzák, és elismeréssel jár,<br />
ami nagyon jó motivációs tényezı lehet.<br />
A munkakompetenciák közül, a már korábban más összefüggésben<br />
említetteken kívül:<br />
• Idegen nyelv ismerete. – A verseny nemzetközi jellege miatt<br />
kénytelen a más országokból érkezett versenyzıkkel, kísérıikkel<br />
kommunikálni, ami életszerő helyzetekben fejleszti idegen-nyelvi<br />
kommunikációs képességét.<br />
Vezetıi kompetenciák, melyeket a projektvezetınek kell észrevétlenül<br />
fejlesztenie<br />
179
• Vezetés képessége. – Egyrészt mintát kap a projektvezetı tanártól<br />
(ami nagy felelısséget ró rá), másrészt a csoportban végzett<br />
munkák során, mindig kell vezetınek lennie, azaz szükséges<br />
mások irányítása.<br />
• Hibából való tanulás képessége. – Ezt a projekt-összejöveteleken<br />
tanulhatja meg, amikor a munkák a feladatok elvégzésének<br />
számonkérése történik. A projekt céljának elérése érdekében az<br />
elkövetett hibákhoz empatikusan viszonyuló vezetıi attitőd, a<br />
megoldás keresésének és nem a problémák mélyítésének szándéka,<br />
olyan követendı magatartásformává válhat, ami a késıbbiek során<br />
kapcsolataiban nagyban segítheti a hétköznapi életben.<br />
• Kapcsolattartás, kapcsolatépítés. – A verseny szervezése közben<br />
mindkettıre számtalan példát lehetne hozni. A tanulók egyik<br />
munkája lehet, a versenyzıkkel történı kapcsolattartás, a verseny<br />
elıkészítési fázisától egészen a döntıig. Itt jellemzıen baráti<br />
kapcsolatok jönnek létre, melyek sokszor nem csak az iskolára<br />
korlátozódnak.<br />
• Etikus hozzáállás. – Tipikusan a projektvezetı és a projektben<br />
résztvevı tanárok személyes példamutatásán alapuló mintaátvétel<br />
segítségével kaphatja meg ezt a kompetenciát. Itt nagy felelısség<br />
hárul a projektben résztvevı pedagógusokra, és az ıket kijelölıkre<br />
egyaránt.<br />
A fenti felsorolásból is egyértelmően megállapítható, hogy olyan hozadéka<br />
lehet egy átgondolt, jól felépített projektnek, melyet nehezen lehet tanórai<br />
keretekben megvalósítani, vagy jóval hosszabb ideig tart.<br />
A szervezési projekt megvalósításával a gimnázium a hagyományápolás<br />
körébe tartozó olyan tevékenységet végez, amit korszerő<br />
tanulásszervezési módszerekkel ötvözve mindig eredményesen képes<br />
megtenni, ami a versenyszervezés hagyománya fennmaradásának egyik<br />
feltétele.<br />
2.3.5. Projektoktatás, tanévente egy, három hetet meghaladó<br />
idıtartamú pedagógiai projekt megvalósítása a gimnáziumban<br />
Valamely összetett, komplex, gyakran a mindennapi életbıl származó<br />
téma; a témafeldolgozáshoz kapcsolódó célok, feladatok meghatározása, a<br />
munkamenet és az eredmények megtervezése; az eredmények<br />
bemutatása.<br />
A projektmódszer egy sajátos tanulási egység, amelynek középpontjában<br />
egy probléma áll.<br />
A feladat nem egyszerően a probléma megoldása vagy megválasztása,<br />
hanem a lehetı legtöbb vonatkozásnak és összefüggésnek a feltárása,<br />
amely a való világban az adott problémához organikusan kapcsolódik.<br />
A projektmódszer a tanulói tevékenységek tudatos tervezését igényli. A<br />
tervezés két fı szinten kell, hogy történjen: Az elsı az egész folyamatra<br />
vonatkozik, amely során meghatározott ismeretekhez és képességekhez<br />
180
kívánjuk eljuttatni a tanulókat. A másik szint az egyes projektek<br />
megtervezését jelenti, amelyhez a tanári motiváció és segítség tudatos<br />
jelenléte szükséges.<br />
Lényeges vonása, hogy megszőnik a verbális képességek fölényhelyzete,<br />
az eltérı képességek egyenértékő szerephez jutnak a közösen választott<br />
feladat közös megoldásában. Kooperativitása a tanári és tanulói szerepek<br />
különbözıségének érvényesülése mellett valósul meg, a tanár irányító<br />
szerepe az együttmőködésben szinte észrevétlenül mőködik, a közös<br />
tervezésben, cselekvésben és ellenırzésben érvényesül.<br />
A végrehajtandó feladat sokszínősége biztosítja a közös alkotáshoz való<br />
hozzájárulás sokféleségét. Minden külön módszertani erıfeszítés nélkül<br />
lehetıvé teszi, hogy a résztvevık a korábbi élményeik, tapasztalataik,<br />
tehetségük és ambícióik szerint válasszanak részfeladatot.<br />
A projektmódszer átlép a hagyományos oktatáson, az iskola<br />
hagyományos idıkeretein, falain, élet közeli problémákból indít, és<br />
minden résztvevı mindenféle tapasztalataira épít.<br />
• Projekt<br />
Egy adott tantervi fejlesztési cél elérése érdekében,<br />
− egy kijelölt témakör keretén belül,<br />
− meghatározott idıkeretben,<br />
− a tanár és a tanulók közös célmeghatározásával és<br />
− közös tevékenységével,<br />
− konkrét – legtöbbször tárgyiasult – eredménnyel járó tanulás.<br />
A hagyományos frontális osztálymunkát a projekt – módszerrel való<br />
tanítás során, felváltja a kooperatív, kognitív tanulási módszerek. Az<br />
egymástól tanulás, az egymás ismereteire való támaszkodás, a vita<br />
lehetısége, mind segíti a motivált ismeretelsajátítást, így a tanulás öröme<br />
kerülhet az órai ismeretelsajátítás elıtérbe. A diákok a<br />
megtapasztalhatják azt, hogy a csoport bölcsessége mindig erıteljesebb,<br />
nagyobb, mint az egyéné. A csoport munkákban tapasztalható, hogy a<br />
kérdések kérdéseket görgetnek maguk elıtt, és hogy problémáik<br />
megoldásaira kompetens válaszokat adhassanak legalább a csoportjuk<br />
szintjén, ahhoz a kérdésekben rejlı többi kérdést is meg kell vitatni.<br />
Eleve ezeket a kérdéseket fel kellett tudni fedniük. A diákoknak egészen a<br />
kérdések alapjaiig el kell jutniuk, problémáik megválaszolásában. Ezen<br />
munkaszervezéssel, és feladatmegoldással képesek egészen elvont<br />
tartalmakra mélységeiben rákérdezni, és csoportjuk szintjén erre<br />
kompetens válaszokat találni. Ez már a mély szintő gondolkodási<br />
folyamatokat vetítik elıre, amelyet közelrıl tapasztalhatják meg,<br />
mégpedig azért, mert a csoportban mindig megvan a saját ellenzék, akik<br />
kontroll alá vonják a véleményvezérek megállapításait.<br />
A tanár – diák viszonyt is egészen átalakul a projekt – módszerő tanítás<br />
során. A tanár nem tényközlı, véleményalkotó szerepben mőködik,<br />
hanem motiváló, segítı, kérdezı szerepe érvényesül. Ezzel párhuzamban<br />
a diák szerepe a passzív befogadóról áthangolódik aktív résztvevıvé,<br />
181
vitázóvá, gondolkodóvá. Az órákon a gondolkodási képességek kerülnek<br />
elıtérbe, valamint a véleményalkotásnál a teljes körő kritikai nézıpont.<br />
A projektoktatás legfıképpen a tantárgy-tömbösítésbe bevont tárgyak ill.<br />
tanulócsoportok tanulásszervezésére jellemzı.<br />
A gimnáziumban tanévente egy, legalább három hétig tartó projektet<br />
bonyolítunk le, melybe legalább hét tanulócsoportunkat bevonjuk. A<br />
projekt a tanév ıszi idıszakában, novemberben zajlik.<br />
A projekt témáját a tanév elején a nevelıtestület a diákok javaslatát<br />
figyelembe véve határozza meg.<br />
A projektek bemutatására az iskolánkban évente megrendezésre kerülı,<br />
I. Béla – napok keretében kerül sor, ahol a diákok által megvalósuló<br />
projektek közül válogatunk bemutatásra. Az I. Béla napok iskolánk<br />
közösségének egy szervezett ünnepségsorozata, ahol a diákok számára a<br />
tantestületünk, egy a tanórai kerethez esetleg szorosan nem kötıdı<br />
tématerületek bemutatását szándékszik elıadások formájában az<br />
érdeklıdı diákok elé tárni, részben meghívott vendégek, részben<br />
diákjaink elıadásaira támaszkodva. Az ünnepség ezen tematikája jó<br />
alapot ad a hasonlóan, a hagyományos óravezetésekhez nem köthetı<br />
tanulói munkák, projektek bemutatására.<br />
A tanulói projektek ezen bemutatását pedagógiai szempontból fontosnak<br />
tartjuk, mert a munkában résztvevı diákjaink a bemutató sikerével a<br />
munka társadalmi, közösségben való elismertségüket erısíti, így további<br />
munkára ösztökéli ıket. A bemutatón befogadói pedig látens módon<br />
rálátást kapnak belsı világukra, önkéntelenül is összehasonlításba<br />
hozva magukat a szereplı, jól teljesítı diákokkal, így ösztönözve másokat<br />
is a projekt munkában való aktív, sikeres részvételre, a munkamódszer<br />
által saját képességeik jobb megismerésére, erısítésére.<br />
2.3.6. Témahét a gimnáziumban<br />
A témahét célja, elıkészítése<br />
A korszerő pedagógia eszköztárába tartozik egy adott, a tanulók nagy<br />
többségét érdeklı témakörben megvalósított „Témahét”. Ez egyrészt<br />
oktatás-szervezési módszer, más szempontból pedig a tananyag komplex<br />
elsajátításának, egy újfajta módja. Mint minden módszernek, ennek a<br />
gyakorlati megvalósítása sem kıbe vésett utasítások sorozatán alapul,<br />
eredményessége a megvalósítók közvetlen közremőködésének minıségén<br />
múlik.<br />
Milyen célok megvalósítását várhatjuk el a témahét tanrendbe<br />
iktatásával?<br />
182
• Egy konkrét feladat elvégzését, egy téma kidolgozását:<br />
• az életkori sajátosságoknak<br />
• a szaktárgyi logikának<br />
• a szaktárgyi integrációnak<br />
• a szaktárgyakon túlmutató komplexitásnak<br />
• az adott közösség szükségleteinek<br />
megfelelı módon.<br />
Itt fontos olyan téma, témakör meghatározása, ami az iskola tanrendi<br />
kötelezettségeibe beletartozik, és a tanulókat is személyesen érdekli,<br />
foglalkoztatja, vagy felkelti a téma behatóbb ismeretének igényét. Ez az<br />
ismeretfeldolgozási mód, tágabb környezetbe helyezi a kiválasztott témát,<br />
globális rálátást eredményez rá, környezetét feltárva épül be, igazi<br />
tudásként. Rászorítja a tanulót, hogy párhuzamosan használja meglévı<br />
különbözı képességit. Ilyenek képességek például:<br />
• Ismeretszerzés, feldolgozás,<br />
• kreativitás,<br />
• manuális készség,<br />
• szervezési,<br />
• együttmőködési,<br />
• egyéni,<br />
• tehetség képességek egyidejő kibontakoztatása<br />
Fejleszti együttmőködı készségét, csoportokban dolgozva elsajátítja az<br />
önálló munkaszervezés, a munkafolyamatok munkafázisokra való<br />
lebontásának és feldolgozásának, illetve a közös munka szintetizálásának<br />
módozatait.<br />
Járulékos, rejtett célok közé tartozik, hogy a tanuló ismerje meg társait,<br />
közösség formálódjon. Ismerje meg a másik képességeit, tehetségét, élje<br />
át az együttdolgozás örömét, tolerálja a különbözı véleményeket.<br />
A jól megszervezett és alkalmas módon lebonyolított témahét során<br />
fejlıdik a tanuló önálló gondolkodása, véleményalkotása és mások<br />
véleményének tiszteletben tartása, szervezıkészsége, valamint a váratlan<br />
helyzetek megoldásának képessége.<br />
Sok egyéb elınyt sorolhatnék, amiért érdemes beiktatni az iskola<br />
tanrendjébe a témahét gyakorlatát, azonban fontos ennek körültekintı<br />
megtervezése és gondos megvalósítása.<br />
A téma helyes megválasztása az elsı lépés céljaink elérésének útján. A<br />
témahét, jellegébıl adódóan alkalmas arra, hogy megvalósítását<br />
projektmódszer segítségével oldjuk meg. Itt nem csupán a projektpedagógiára,<br />
mint módszerre kell gondolni, hanem a klasszikus<br />
projektszervezésre, amit a vállalati szférában alkalmaznak, - tegyük hozzá<br />
eredményesen.<br />
Már a tanév megtervezése során meg kell határozni a témahét idıpontját.<br />
Ennek jelentısége van, mert amikor a tanév tervezése megtörténik, a<br />
bevont csoportokban tanító kollégáknak ehhez kell igazítaniuk<br />
tanmeneteiket.<br />
183
Szerencsés, ha a témahét idıpontját olyan, az iskolában, vagy a<br />
településünkön zajló eseményhez tudjuk kötni, ami önmagában is<br />
fókuszba tudja hozni a témahét programjait.<br />
A témahét projektszervezése során a projektben résztvevık körét, egyes<br />
osztályokra korlátozzuk, de a járulékos programok megvalósításában az<br />
összes osztály részt vehet.<br />
A projekt megvalósításához projekt-teamet kell létrehozni, amiben az<br />
iskola tanárai vesznek részt.<br />
A téma megjelölésekor, mint ahogyan a klasszikus projektmenedzsment<br />
elıírja kiválasztásra kell kerüljön a projektvezetı személye, majd a<br />
projektvezetı kijelöli a projekt-team tagokat, akik a projekt tervezésében<br />
és kivitelezésében részt vesznek.<br />
A projekt tagok számára projektnyitó megbeszélést kell összehívni, ahol a<br />
projekt célját, a célhoz rendelt feladatokat tisztázzuk.<br />
A témahét projektterve<br />
1. A tervezés során születik meg egy projekt javaslat, ami a projekt<br />
projektvezetıjének, valamint az iskola igazgatójának közös<br />
jóváhagyásával válik megvalósíthatóvá.<br />
A tervnek három alapvetı egységet kell szem elıtt tartania:<br />
• minıség<br />
• idı<br />
• költség<br />
Az idı, mint tényezı itt adott, mert legalább 3 napos kell legyen, de<br />
érdemes megfontolni ennek hosszát.<br />
A minıség a ráfordított idı függvénye (tervezésre, elıkészítésre,<br />
megvalósításra), ebben a fázisban a tervezésre fordított idı többszörösen<br />
megtérülı befektetés lehet.<br />
A harmadik tényezı a költség, ezt nyilván egyrészt az elızı két tényezı,<br />
valamint az iskola lehetıségei behatárolják. Lehetıség szerint a tanév<br />
tervezésénél érdemes a témahétre szánt összeget elkülöníteni, vagy a<br />
megszerzésére vonatkozó tervet készíteni.<br />
Az idı tervezése egyszerő ütemezéssel történik, aminek egyik<br />
legelfogadottabb formája a Gant-diagram.<br />
Példa: A témahét feladatainak ütemezése (Gant-diagramm) iskolánkban:<br />
184
Ezután kerül tervezésre a projekt erıforrás-igénye:<br />
• Az egyes feladatokat megvalósító felelıs projekt-tagok jelezik<br />
elképzeléseiket, a feladatokkal kapcsolatos anyagszükséglettel<br />
kapcsolatban. (Kartonok, ragasztók, DVD-k, stb.)<br />
• A projektfeladatokban résztvevı tanulók kiválasztása. (Humánerıforrás)<br />
Ezt az iskolában mőködı DÖK szervezete vállalhatja<br />
magára.<br />
Az tervezés során meg kell állapítani, hogy az anyagi erıforrásokat milyen<br />
ütemezésben kell beszerezni.<br />
A témahét sikeréhez az is hozzájárul, ha idıben, mindenki akit érint<br />
tudomást szerez róla, azaz ajánlatos a témahétre kommunikációs tervet<br />
készíteni. Ennek legalább az alábbi dolgokat kell tartalmaznia:<br />
• A programok széles körő meghirdetése (iskolán belül és kívül), ez<br />
történhet szóbeli hirdetés pl.: iskolarádió, plakát, iskolai weblapon,<br />
iskolaújságban, stb.<br />
• A projekt tagjainak, megvalósítóinak a megvalósításhoz szükséges<br />
ismereteket, információkat milyen formában juttatjuk el.<br />
(megbeszélés, e-mail, telefon, stb.)<br />
• Propaganda. Ajánlatos a tanulók érdeklıdését, már elıre felkelteni<br />
a téma iránt, így nekik is lesz idejük arra felkészülni. Ez<br />
nagyrésben a tanár kollégák feladata.<br />
Legvégül meg kell határozni a témahét projekt dokumentálásának<br />
formáit. Ilyenek lehetnek például a következık:<br />
• Óratervek: nyomtatva, elektronikusan leadva<br />
• Órai produktumok, prezentációk, diagramok: elektronikusan<br />
• Órai munka: fénykép<br />
• Stb.<br />
Szerencsés, ha a projekt-team megállapodik abban, hogy a témahét<br />
projektrıl, összefoglaló, egyesített dokumentum készül, melyet egy kijelölt<br />
személy készít el.<br />
185
A témahét megvalósításának lépései:<br />
Témahét idıpontjának,<br />
témájának meghatározása,<br />
munkatervbe történı beiktatása<br />
Projektvezetı kijelölése, az<br />
elvárt célok konkrét<br />
megfogalmazása, projekt<br />
javaslat készítése<br />
A projekt tagjainak kijelölése,<br />
feladataik meghatározása,<br />
ismertetése.<br />
Témahét projekttervének<br />
elkészítése, jóváhagyása (idı,<br />
erıforrás, minıség), feladatok<br />
ütemezése<br />
A témahét meghirdetése,<br />
kommunikáció<br />
Feladatok végrehajtása,<br />
folyamatos kockázatmenedzsment<br />
a projektvezetı<br />
részérıl<br />
A projekt értékelése,<br />
projektdokumentumok<br />
véglegesítése, archiválás<br />
A tervezés után megkezdıdhet a felelısök felügyelete mellett a témahét<br />
projekt megvalósítása.<br />
186
A témahét elıkészítése<br />
A témahét megkezdése elıtt egy héttel ajánlatos projektmegbeszélést<br />
tartani, ahol a témahét egyes kiemelt feladatainak felelıseivel egyeztetni<br />
kell.<br />
Az egyeztetésen a következıkre kell kitérni:<br />
• Minden témafelelısnek be kell számolnia a rábízott feladat<br />
elıkészítésének elırehaladásáról, az esetleges problémákról.<br />
• Véglegesíteni kell a felelısökkel a témahét részletes programját.<br />
(idıpontok, személyek, teendık)<br />
• Ajánlatos, ha a megbeszélésen részt vesznek a témahéten az adott<br />
bevont csoportokban tanító kollégák, akiket tájékoztatni kell a<br />
témahéten megtartott óráik dokumentálási formáiról.<br />
(Osztálynaplóba és Projekt mappába történı dokumentációk)<br />
• Általában itt kollégák jelzik, hogy milyen segítséget kérnek a tanóra<br />
dokumentálásához. (informatikai, fényképezés, stb.)<br />
A tanórák és kiemelt feladatok végrehajtásához szükséges anyagok<br />
beszerzésre kell kerüljenek.<br />
A feladatok áttekintése után állapítható meg, hogy a témahét<br />
projekt megvalósításának nincs akadálya.<br />
Megvalósítás<br />
Amennyiben a témahetet gondosan megterveztük, jól elıkészítettük,<br />
akkor nagy probléma nem lehet a megvalósítás során. Tapasztalat szerint<br />
a dolog ebben az esetben „önjáróvá” válik. A projekt vezetıjének<br />
természetesen folyamatosan felügyelni, koordinálni kell, és amennyiben<br />
döntéseket kell hozni, akkor azokat azonnal, az iskolavezetéssel<br />
koordinálva meg kell hoznia. Ezért fontos, hogy a projektvezetı a témahét<br />
során elérhetı legyen.<br />
Értékelés<br />
A témahét projekt befejezése után, mint minden projekt esetében ez<br />
szükséges, fontos értékelni az elvégzett munkát, az elıállított produktum<br />
minıségét. Ezt többféle módszerrel tehetjük, lehet például:<br />
• Szöveges értékelés<br />
• Indikátorokkal történı értékelés (ebben az esetben fel kell állítani<br />
sikerkritériumokat)<br />
• Egyéb. (Külsı, pl.: elégedettség-mérési kérdıívek feldolgozásával,<br />
stb.)<br />
A módszer, ami lényegében véve a horizontális munkaszervezésre alapul,<br />
kissé nehezen alkalmazható iskolai környezetben, ahol a közoktatási<br />
törvényben foglaltak szerint egyfajta hierarchia mőködik. A<br />
projektmenedzsernek egy vállalati környezetben, ideális esetben teljes<br />
187
döntési joga van, míg az iskolában, a legtöbb jog természetesen az<br />
igazgató kezében összpontosul. Ez a hétköznapi döntési helyzetekben<br />
konfliktusokat, bizonytalanságot kódol a rendszerbe, melynek feloldása a<br />
projektvezetı és az igazgató szoros együttmőködésével oldható fel.<br />
A témahét sikeresen megszervezhetı projektmódszer segítségével.<br />
Amennyiben a projektet, annak kezdetétıl a befejezéséig gondosan<br />
dokumentáljuk, a dokumentáció a jövıben megrendezésre kerülı hasonló<br />
témahetek lebonyolításában iránymutatást ad, annak lépéseit<br />
megvalósítva a kívánt pedagógiai célok nagy biztonsággal<br />
megvalósíthatóak.<br />
2.3.7. Pénzügyi Oktatási Program megvalósítása a gimnáziumban<br />
(POP)<br />
A gimnázium 2009-ben sikeres programjával elnyerte a „Pénziránytő<br />
Középiskola” címet. A Pénziránytő iskolahálózati tagság<br />
kritériumrendszerének elemeként intézményünk megfogalmazta a<br />
pénzügyi kultúra fejlesztésére vonatkozó szakmai koncepcióját, illetve a<br />
pénzügyi- gazdasági ismeretterjesztést szolgáló oktatási program<br />
bevezetésének lehetıségeit.<br />
A minıségbiztosítási programhoz illeszkedıen a tanulók pénzügyi<br />
(fogyasztói) tudatosságának fejlesztése céljából az iskolában folyó<br />
pénzügyi oktatás, illetve a gazdasági nevelés megvalósítása a 10.<br />
évfolyamon szabadon választható európai uniós és gazdasági ismeretek<br />
tantárgy keretében valósul meg. Az évente megrendezésre kerülı Bélanapok<br />
rendezvényre is hívunk meg pénzügyi, vállalkozói szakembereket,<br />
akik elıadásokon, interaktív foglalkozásokon bıvítik tanulóink ismereteit.<br />
A tudatos fogyasztóvá nevelésben két pedagógus kolléga vesz részt, ami a<br />
tantestület 5%-át jelenti, 2012 végéig 15% elérését tőztük ki célul.<br />
A gazdasági nevelési program részeként induló tréningeinket<br />
meghirdetjük a tanulók körében, valamint értesítjük a szülıket szülıi<br />
értekezleten évente kétszer, illetve tájékoztatjuk a szülıket<br />
programjainkról folyamatosan az iskola honlapján keresztül. A<br />
tájékoztatás formáival a szülık elégedettek, így változtatást nem<br />
tervezünk. Igyekszünk a szülıket bevonni a nálunk folyó folyamatokba,<br />
de figyelembe véve a szülık elfoglaltságát, idıhiányát, elsısorban a<br />
tanulói fejlesztésre koncentrálunk (kiemelt figyelmet szánva a hátrányos<br />
helyzető tanulók bevonására), de nem mondunk le a szülık tudatos<br />
fogyasztói magatartásának fejlesztésérıl.<br />
Az iskola élen jár a modern pedagógiai oktatásszervezési eljárások<br />
alkalmazásában, támogatja a kooperatív technikák, a projektmódszer<br />
elterjedését minden témában. Az iskola lát lehetıséget abban, hogy a<br />
diákok a pénzügyi ismeretek elsajátítása során bizonyos keretek között<br />
188
szabadon alakíthassák ki, hogy mit, mikor, milyen ütemben és milyen<br />
módszerrel tanulnak meg.<br />
2.3.8. Gazdasági ismeretek tréningprogram a gimnáziumban<br />
A Junior Achievement Magyarországi Oktatási és Vállalkozásszervezési<br />
Alapítvány programján keresztül támogatja a középiskolákban a<br />
gazdasági ismeretek bevezetését.<br />
Gimnáziumunk a 2008-2009. tanévben bekapcsolódott a programba.<br />
A fiatalok tréningjei a családháztartás, a vállalkozások világa, ill. a<br />
munka világa témaköreibıl kerülnek kialakításra. A családháztartás<br />
témában a tanulók felfedezik önmagukat, az önmagukban rejtızı<br />
szerepeket felvállalva ismerik meg a család funkcióját, valamint<br />
tekintenek ki a vállalkozások világa felé saját vállalkozói kompetenciák<br />
felmérésével. A munka világa témában a fiatalok a munkaerı-piaci<br />
alapfogalmakon túl többek között olyan szituációs feladatokat kapnak,<br />
amelyeken keresztül álláskeresési metódusokkal, helyzetértékelési<br />
szempontokkal könnyítik meg jövıbeni elhelyezkedésüket egy-egy adott<br />
munkahelyen. A vállalkozások világa témában a tanulók a vállalkozások<br />
világába kerülve boncolgatják egy-egy vállalkozói ötlet életképességét<br />
kezdve a vállalkozás alapításától a pénzügyi menedzsment fontosságáig.<br />
A programban használt tréningek olyan módszerek, amelyek kiszélesítik<br />
a tanulás spektrumát és megfelelı kontextust teremtenek a három fı<br />
terület között: Elméleti tudás és annak alkalmazási módjai (a<br />
problémamegoldás tanulása), a készségek elsajátítása (szükséges hozzá<br />
bizonyos gyakorlati tapasztalat), az értékek és attitődök szintjén történı<br />
tanulás.<br />
A JAM programok célja az üzleti élet és az oktatás közötti<br />
kapcsolatrendszer kialakítása, egyfajta üzleti gondolkodásmód<br />
megteremtése. A diákok a hétköznapi valóságban történı jobb eligazodás<br />
és boldogulás érdekében összetett képet kapnak a gazdaság mőködésérıl,<br />
az állam és a vállalatok felépítésérıl, a bankrendszerrıl, a vállalkozások<br />
lényegérıl.<br />
189
3. Az alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és<br />
taneszközök kiválasztásának elvei<br />
Alapelvek:<br />
• A tankönyvek és hozzá kapcsolódó segédeszközök (példatár, térkép,<br />
stb.) meghatározását a szaktanár javaslata alapján a munkaközösség<br />
végzi.<br />
• Elınyben részesítjük a kompetenciaalapú oktatás módszerein alapuló,<br />
lehetıleg moduláris szerkezető, tankönyveket.<br />
• Az SZMK és a DÖK jóváhagyását kell kérni a kijelölt tankönyvekre,<br />
különösen az Oktatási Minisztérium tankönyvjegyzékében nem<br />
szereplık tekintetében.<br />
• Egy kiválasztott tankönyvcsalád estén felmenı rendszerben csak<br />
különösen indokolt esetben lehet változtatni.<br />
• Tanítási év közben a meglévı tankönyvek, tantárgyi segédletek,<br />
taneszközök, ruházati és más felszerelések beszerzésére vonatkozó<br />
döntés nem változtatható meg, ha abból a szülıre fizetési kötelezettség<br />
hárul.<br />
• A diák által már megvásárolt tankönyvön tanárcsere esetén sem<br />
szabad változtatni.<br />
• A párhuzamos csoportok esetén azonos tankönyvet kell használni, ha<br />
a csoportok nem nívócsoportok.<br />
• A kiválasztás szempontjai:<br />
• A helyi tanterv szerinti használhatóság tartalmi és formai<br />
szempontból<br />
• Egy osztály, vagy csoport esetében évfolyamokon keresztül a<br />
felmenı rendszer folytonossága.<br />
• A tankönyv beszerzési értéke.<br />
• A tankönyvhöz kapcsolható digitális tananyagok megléte.<br />
Technikája:<br />
• A tanév során kiadók és forgalmazók tájékoztatóinak győjtése.<br />
• A tankönyvbemutatók látogatása és a tapasztalatok összegyőjtése.<br />
• A tankönyv használata során szerzett tapasztalatok munkaközösségen<br />
belüli megvitatása.<br />
• A tankönyvfelelıs:<br />
• A munkaközösségek javaslatait a következı tanév óraterve alapján<br />
begyőjti a munkaközösségektıl.<br />
• Osztályonkénti tankönyvlistát készít feltüntetve a várható<br />
beszerzési árakat és jelzi a tankönyvjegyzékben nem szereplı<br />
kiadványokat.<br />
• Az SZMK és a DÖK áttekinti a listát és jóváhagyja, vagy javaslatot tesz<br />
a korrekcióra.<br />
190
• A nevelıtestület jóváhagyja a megrendelhetı tankönyvek körét.<br />
• A könyvtáros összeírja a könyvtár állománya és a megrendelendı<br />
tankönyvek listája alapján tartós tankönyvként kölcsönözhetık körét<br />
és mennyiségét.<br />
• A tankönyvfelelıs:<br />
• Tanulónként megrendelılapot készít, és a szülıktıl kéri a<br />
megrendelést. (A megrendelılap tartalmazza a tankönyv<br />
megnevezését, raktári számát, várható beszerzési árát és jelzi, hogy<br />
a könyvtárból kölcsönözhetı-e.)<br />
• A megrendelılapok alapján összesíti az egyes tételeket, elvégzi azok<br />
megrendelését.<br />
• Figyelemmel kíséri az értékesítési folyamatot.<br />
• Közremőködik a tankönyvtámogatás megállapításában és az<br />
elszámolásban.<br />
A tankönyvtámogatás megállapításának rendje:<br />
• A gyermek és ifjúságvédelmi felelıs minden igénylıtıl begyőjti a<br />
szükséges nyilatkozatokat.<br />
• A tanulónak a könyvtárból egész tanévre kölcsönözhetı tankönyv<br />
felajánlása is részét képezi a tankönyvvásárlási támogatásnak<br />
szociális rászorultság alapján.<br />
• A rendelkezésre álló keret, a gyermek és ifjúságvédelmi felelıs által<br />
szolgáltatott adatok, valamint a tanulói megrendelések alapján<br />
elkészül tanulónként a megrendelt tankönyvek értékének (és<br />
támogatásának) jegyzéke.<br />
• Az ingyenes tankönyvellátásba bevont tanulók számára a képzési idıre<br />
vonatkozó, könyvtári állományba vett tankönyvek kölcsönzését<br />
biztosítjuk.<br />
191
4. A felvétel, a haladás, a magasabb évfolyamba lépés feltételei<br />
4.1. Belépés az iskolába<br />
9. évfolyamon<br />
Elsısorban a szekszárdi illetve a Szekszárd vonzáskörzetébe tartozó<br />
általános iskolák végzıs tanulóit várjuk, közülük is elsısorban azokat,<br />
akiknek céljai között szerepel a felsıfokú továbbtanulás, és kitartó<br />
munkára képesek.<br />
A felvételi eljárás pontos rendjérıl és a felvétel feltételeirıl minden évben<br />
a nevelıtestület dönt. A 2003/2004. tanévben lehetıségünk nyílt a<br />
felvételi eljárást megelızı, központi írásbeli vizsga rendszeréhez<br />
csatlakozni. Az elsı tapasztalatok megerısítették az írásbeli –<br />
vizsgaszervezés már korábban is formálódó szándékát. A<br />
Tehetséggondozó Középiskolai cím feljogosítja a gimnáziumot az emelt<br />
szintő központi írásbeli felvételi megszervezésére is, mellyel a jogosultság<br />
fennállásától élünk.<br />
A felvételi összteljesítménybe az írásbeli vizsga mellett a 7. év végi és a 8.<br />
félévi osztályzatokat öt tantárgyból (magyar nyelv és irodalom,<br />
matematika, történelem, idegen nyelv, fizika) beszámítjuk.<br />
A felvételi eljárás aktuális részleteit évente ısszel a felvételi (beiskolázási)<br />
tájékoztatónkban az érdekeltek tudomására hozzuk. Ebben nyilvánvalóvá<br />
tesszük a tanulók leendı kötelességeit.<br />
Sikeres felvétel után az éves munkatervben meghatározott idıpontban<br />
(június második felében) lehet beiratkozni intézményünkbe. A<br />
beiratkozáskor az iskolai házirendet minden tanulónk megkapja.<br />
A levelezı képzésben a felvétel feltétele a tankötelezettség<br />
megszőnése<br />
Átjárhatóság<br />
Átvétel az iskolába:<br />
Más középiskolából való átvételrıl az iskola igazgatója dönt. Döntéséhez<br />
kikéri a nevelıtestület véleményét.<br />
Az átvett tanulók különbözeti vizsgáját a tantárgyakban illetve azok<br />
óraszámaiban, esetleg tartalmukban való lényeges eltérés indokolhatja. E<br />
kérdésben egyedi elbírálás alapján az érintett szaktanár és<br />
munkaközösség-vezetı együttes javaslatára az igazgató dönt.<br />
4.2. A haladás rendje<br />
Belsı átjárhatóság<br />
192
A tanulók osztályba, csoportba sorolása május végén megtörténik. A<br />
változtatási szándékot (emelt óraszámú képzés, emelt szintő érettségire<br />
felkészítı csoportok, emelt szintő csoportok, idegen nyelvek, illetve<br />
más alapóraszámú képzés nívócsoportjai,…) az igazgatónak beadott<br />
kérelemmel kell jelezni, aki a tanuló tantárgyi teljesítménye, az érintett<br />
szaktanárok véleménye és a csoportlétszámok figyelembe vételével<br />
dönt a kérelemrıl.<br />
Adott esettben különbözeti vizsgát írhat elı a változtatás feltételeként.<br />
Ez az iskolán belüli szakközépiskolai – gimnáziumi váltásnál kötelezı.<br />
Az elızı tanév végén írásban kell jelentkezni a választott tanórákra.<br />
A választott tanórák alapján szervezıdı csoportokban a tanév végéig<br />
kötelezı a részvétel, a csoportváltoztatás csak a következı tanévtıl<br />
lehetséges. Egy adott csoport munkájába tanév közben bekapcsolódni<br />
– ha a tanuló együttes óraterhei ezt megengedik – csak az igazgatónak<br />
benyújtott kérelem elbírálása után lehet, az igazgató ez esetben is<br />
különbözeti vizsgát írhat elı. A végzés évében felvett emelt szintő<br />
érettségire felkészítı tárgy elızı éves anyagából különbözeti vizsgát kell<br />
tenni. Az iskola ez esetben nem pótolja az elmaradt órákat a tanuló<br />
számára.<br />
A tanuló az iskola igazgatójától felmentést kaphat a tanórára járás alól,<br />
miután osztályozó vizsgán eleget tett a tantárgy (éves)<br />
követelményeinek.<br />
4.3. A magasabb évfolyamra lépés feltétele<br />
Nappali tagozatos tanuló legfeljebb 250 tanítási óráról hiányozhat. (Ha a<br />
tanórai hiányzások összege meghaladja a 250 órát, illetve egy tantárgyból<br />
az órák 30 %-át , szakképzésben az elméleti órák 20 %-át, és emiatt a<br />
tanév végén nem osztályozható, a nevelıtestület lehetıséget adhat arra,<br />
hogy minden tárgyból vagy a kérdéses tárgy(ak)ból osztályozó vizsgán<br />
teljesítse az éves követelményeket.) (11/1994. MKM rendelet 20 §)<br />
Az osztályozhatóság további feltétele a témazáró dolgozatok legalább<br />
felének megléte (l. 5.1. pontban)<br />
A magasabb évfolyamba lépés feltétele az elızı évfolyam sikeres<br />
elvégzése minden tantárgyból (legalább elégséges osztályzat minden<br />
kötelezı vagy választott tárgyból). Ha az osztályozhatóság egyéb<br />
feltételei (megengedett mértékő hiányzás ill. a témazárók felének<br />
megléte) fennállnak, akkor a tanév végén legalább elégséges osztályzat<br />
minimális feltétele bármely tantárgy esetén:<br />
A tanév közben kapott érdemjegyek átlaga legalább 1,5 legyen. (A<br />
tanévzáró dolgozatok jegyei a szaktanár által év elején meghatározott<br />
és írásban közölt súllyal számítva.)<br />
193
A tanulmányok alatti vizsgák eljárásrendjét és a levelezı tagozat<br />
beszámolási és vizsgarendjére vonatkozó eljárásokat az iskola<br />
szervezeti és mőködési szabályzata rögzíti.<br />
4.4. A tanulói jogviszony megszőnése<br />
Az iskolai tanulmányok befejezése elıtt önkéntes iskolaváltoztatás<br />
miatt, illetve nem tanköteles korú tanuló esetén fegyelmi vétség vagy a<br />
megengedettnél magasabb igazolatlan hiányzás miatt szőnik meg a<br />
tanulói jogviszony.<br />
A felnıttoktatásra (levelezı tagozatra) vonatkozó speciális szabályokat a<br />
szervezeti és mőködési szabályzat tartalmazza.<br />
A tanulmányok befejezésekor a tanulói jogviszony megszőnését a<br />
közoktatási törvény szabályozza.<br />
A jogviszony megszőnése után reményeink szerint nappali tagozatos<br />
tanulóink több mint 90%-a tanul tovább egyetemeken, fıiskolákon.<br />
5. Az iskolai szóbeli és írásbeli beszámoltatás, az ismeretek<br />
számonkérésének követelményei és formái, rendje, korlátai, a<br />
tanulók tudásának értékelésében betöltött szerepe, súlya<br />
A tanulók teljesítményét folyamatosan, ötfokozatú skálán értékeljük.<br />
Ez alól csak a nyelvi elıkészítı évfolyam tanulásmódszertan és<br />
önismeret tantárgy kivétel, mert ott írásbeli értékelést alkalmazunk,<br />
dokumentumainkban a „részt vett” bejegyzéssel.<br />
A legalább kettı heti óraszámú tantárgyaknál legalább 3<br />
osztályzatnak kell lennie félévenként, a minimálisan két osztályzat<br />
meglétét törvény is rögzíti.<br />
A szülıtıl várjuk, hogy gyermeke tanulmányi eredménye, szorgalma,<br />
magatartása iránt érdeklıdjön és az iskola nevelı munkáját segítse. A<br />
tanuló köteles az ellenırzıjébe az osztályzatokat beírni, és szüleivel azt<br />
láttamoztatni.<br />
5.1. Az iskola számonkérési formái<br />
Témazáró dolgozat<br />
Egy nagyobb egység lezárása utáni számonkérés. Idejét, a rá való<br />
felkészülés formáit a tanmenet rögzíti. Éves számának<br />
megállapításánál azt a régi pedagógia elvet követjük, hogy éves száma<br />
minimum a tantárgy heti óraszámával egyezik meg. Tanórán kell<br />
megíratni, idıtartalma legalább 45 perc. Ha jellege megengedi,<br />
194
pontokkal érkeljük, a dolgozatokat összegyőjtjük, és a következı tanév<br />
végéig megırizzük, alapvetı statisztikai adatokat készítünk róluk.<br />
Követelményeit a tantervi követelményekkel összhangban állapítjuk<br />
meg, értékelését ennek szellemében végezzük. Magasabb<br />
évfolyamokon az értékelést úgy végezzük, hogy a középszintő érettségi<br />
vizsga értékeléséhez mind jobban közelítünk úgy, hogy az elvárások<br />
az utolsó évben feleljenek meg az érettségi követelményeknek és<br />
értékelésnek.<br />
Amennyiben a tanuló az utolsó tanítási nap elıtt nem írta meg<br />
témazáró dolgozatainak legalább a felét, akkor az adott tantárgyból<br />
nem osztályozható, kivéve, ha legkésıbb az év végi osztályozó<br />
konferencia elıtti tanítási héten osztályozó vizsgán eleget tesz a<br />
szaktárgy éves követelményeinek. (A szaktanárnak joga, de nem<br />
kötelessége a hiányzás miatt elmaradt témazáró dolgozatot<br />
bepótoltatni a tanulóval, illetıleg lehetıséget adni a tanulónak a<br />
javításra.)<br />
A félévi és év végi jegyek megállapításánál a témazáró dolgozatoknak<br />
kiemelkedı szerepe van, de ennek mértékének meghatározása a<br />
szaktanár kompetenciája. Ezt azonban az év elején minden pedagógus<br />
köteles írásban a tanulók tudomására hozni (ellenırzı könyv vagy<br />
füzet útján). Az íratás napját legalább egy héttel elıbb be kell jelenteni.<br />
Egy tanuló naponta legfeljebb két témazárót írhat. Legfeljebb két hétig<br />
tarthat a javítása. A naplóban piros színnel tüntetjük fel.<br />
Szóbeli felelet<br />
Szorgalmazni kell, mert erısen visszaszorulóban van, ugyanakkor az<br />
érettségi minden szintjén alapvetı a szerepe. Középiskolában<br />
követelmény az önálló, összefüggı felelet. Az egyéni felkészülés<br />
és/vagy a házi feladat ellenırzésére szolgál, ugyanakkor az óra eleji<br />
ismétlést is helyettesítheti. Alapkövetelmény, hogy a diák már az elızı<br />
órán megtudhassa, hogy milyen témakörbıl kell felelnie, így a feleletét<br />
elıre fel tudja építeni, az órán kapott szempontok alapján tudja<br />
tudását mobilizálni. Az értékelés szubjektivitását valamiféle<br />
pontrendszerrel, illetve az értékelésbe a tanulók bevonásával<br />
csökkenthetjük. Azonnal értékeljük. A feleletet a jegy mellett röviden<br />
szóban is értékeljük. A tanulóktól elvárjuk az önálló, folyamatos,<br />
szabatos kifejtést, de az elakadókat segíteni kell abban, hogy<br />
ismereteikrıl számot tudjanak adni.<br />
A tanári értékelés legyen pozitív: mutassa be a tanuló számára a<br />
fejlıdési lehetıségeket.<br />
Témakörök lezárásánál több témakört is felölelhet. Ismétlı kérdéssel a<br />
tananyag felidézését is szolgálja. Idıtartama lehetıleg ne legyen<br />
hosszabb 6-7 percnél. A szóbeli feladatok kifejtése, illetve tanári<br />
értékelése során nem szabad a tanulót megszégyeníteni, megalázni.<br />
Röpdolgozat<br />
Kisebb egységek számonkérése változatos írásos formában. Célja a<br />
195
tanulók tudásának ellenırzése, nem lehet fegyelmezı jellegő. Erre is<br />
igaz, hogy legfeljebb két hétig tarthat a javítása.<br />
Egyéb formák<br />
Minden más olyan forma alkalmas lehet a tanulók értékelésére, amely<br />
visszatükrözi a tanuló tudását, kreativitását, rátermettségét és a<br />
követelmény-rendszerrel összhangba hozható. Alapkövetelmény még<br />
az, az adott tantárgyi kompetenciákkal is szoros kapcsolata kell, hogy<br />
legyen, és az értékelés is ezen kell, hogy alapuljon. Ilyen formák<br />
lehetnek például a projektmunkák, prezentációk, transzparensek,<br />
kiselıadások, esszék, egyéni megfigyelések, kísérletek, mérések. Mivel<br />
ezek az újszerő formák gyakran nagyon jól motiválnak, és elısegítik<br />
más irányú képességek kibontakoztatását is, ezért használatukat<br />
szorgalmazni kell. A megvalósítás anyagi terhe azonban ne legyen több<br />
az iskoláztatás szokásos költségeinél. Az újszerő tanulásszervezési<br />
eljárások - projekt, témahét, szervezési projekt, több hetes projekt –<br />
bevezetésével bıvült az értékelhetı önálló és közös produktumok köre,<br />
lehetıséget nyújtva a munka világára inkább jellemzı feltételek közötti<br />
megméretésre.<br />
5.2. A gimnáziumi „alapvizsga”<br />
A vizsgahelyzetek megismerése céljából a 11. év végén vizsgát tesznek<br />
tanulóink. A helyi „alapvizsga” eredménye az évközi osztályzatokkal<br />
együtt − azokat korrigálva – 1/3 részben határozza meg az év végi<br />
minısítést.<br />
A vizsgakövetelmények a helyi tantervre épülnek. A témaköröket, illetve a<br />
tételeket a munkaközösségek állítják össze, azokat a tanulók legalább<br />
három hónappal a vizsga elıtt megismerik. Akinek legalább középfokú<br />
(igazolt) nyelvvizsgája van, az a nyelvi alapvizsga megfelelı része, vagy<br />
egésze alól felmentést kap. Alapvizsgáról hiányozni csak alaposan<br />
indokolt és igazolt esetben lehet, az elmaradt vizsgát pótolni kell.<br />
A helyi „alapvizsga” tantárgyai:<br />
Négy évfolyamos<br />
gimnázium<br />
Öt évfolyamos<br />
gimnázium<br />
11. évf. 12. évf.<br />
Idegen nyelv (írásbeli,<br />
-<br />
szóbeli)<br />
Történelem (írásbeli)<br />
Idegen nyelv (írásbeli, Történelem (írásbeli)<br />
szóbeli)<br />
Ez a vizsgarend a 2010/11. tanévtıl érvényes. A korábbi szabályozást is<br />
figyelembe véve az öt évfolyamos gimnázium 11. évfolyamán elıször a<br />
2012/13. tanévben kell vizsgát tenni. Az alapvizsga várható idıpontja<br />
május. Az idıpont általában egybeesik az országos kompetencia-mérések<br />
196
idıpontjával. A követelmény- és feladatrendszere a középszintő<br />
érettségihez igazodik.<br />
6. Az otthoni felkészüléshez elıírt írásbeli és szóbeli feladatok<br />
meghatározásának elvei és korlátai<br />
Az otthoni munkának a jelenlegi oktatási rendszer keretei között nagy<br />
jelentısége van: a tanulók számára a tanórai munka mellett szükséges és<br />
rendszeres tevékenységet jelent. Az utóbbi idıkben bizonyos<br />
reformpedagógiák megkérdıjelezték a házi feladat létjogosultságát. Mi<br />
ezzel szemben nemzetközi és hazai vizsgálatokra hivatkozva azt valljuk,<br />
hogy a házi feladat nem nélkülözhetı a középiskolai gyakorlatból. A<br />
kutatók egyértelmő összefüggést találtak a tanulók otthoni tanulással,<br />
házi feladattal eltöltött idejük és az iskolai teljesítményük közt.<br />
Ugyanakkor hangsúlyozni kell, míg ez az összefüggés rendkívül szoros<br />
volt a humán tantárgyaknál, addig a matematikánál, és a matematikát<br />
igénylı természettudományoknál kisebb mértékő volt. Ez egyrészt utalhat<br />
a tantárgyak eltérı absztrakciós szintjére, másfelıl arra, hogy<br />
matematikából és rokon tantárgyainál elengedhetetlenül szükséges a házi<br />
feladatok lehetıség szerinti differenciálása. A házi feladat azonban nem<br />
csak a tanulói teljesítményeket növeli és megerısíti az órán hallottakat,<br />
hanem más pozitív hatásai is vannak:<br />
Az iskolán kívüli munka pedagógiai szerepe:<br />
• az ismeretek rögzítését szolgálja,<br />
• fejleszti a különbözı készségeket,<br />
• segíti az optimális begyakorlottsági szint elérést,<br />
• önálló munkavégzésre nevel,<br />
• erısíti a tanulói motivációt,<br />
• felébreszti a kutatási, alkotási vágyat,<br />
• javítja-növeli a tanulói teljesítményt.<br />
• Pontos idıbeosztásra, rendszerességre nevel<br />
Az otthoni feladatok lehetnek:<br />
• minden tanuló számára egységesek,<br />
• tanulói csoportonként differenciáltak,<br />
• egyénre szabottak.<br />
A házi feladatok térén is törekszünk az e-learning rendszer adta<br />
lehetıségeket kihasználni.<br />
.<br />
6.1. Írásbeli ( és más, nem szóbeli típusú) feladatok<br />
Általános elvek:<br />
197
• A rendszeresen, egyik tanóráról a másikra elvégzendı otthoni<br />
munkára fordítandó idı – az átlagos képességő tanulókhoz igazítva<br />
– ne haladja meg a 20-30 percet tantárgyanként.<br />
• A nagyobb lélegzető feladatok (házi dolgozatok, kiselıadások,<br />
projektek, transzparensek, prezentációk, önálló<br />
kísérletek/vizsgálatok) teljesítésének határidejét elıre rögzítsük, de<br />
legalább egy hétvége álljon rendelkezésre. A határidı legyen a<br />
tanulók számára is elfogadható, reális. Ha több hasonló feladat<br />
elvégzése esik egy osztályban ugyanarra az idıpontra, – a diákok<br />
jelzéseit figyelembe véve – az érintett szaktanároknak kötelességük<br />
egyeztetni a teljesíthetı ütemezéseket illetıen.<br />
• A tanárnak az otthoni feladatokhoz konkrét útmutatást kell adnia.<br />
• Törekedjünk kreatív, a tanulók érdeklıdéséhez igazodó,<br />
aktualitásra építı feladatok kitőzésére. Újszerő házi feladatokkal is<br />
motiváljuk a tanulóinkat (projektmunkák, prezentációk,<br />
transzparensek stb.) Igyekezzünk differenciált feladatokat kitőzni.<br />
• A feladatok benyújtásának formáját a tanár határozza meg.<br />
Kívánatos a jövıben az elektronikus formájú rögzítés széles körő<br />
elterjesztése. A forma nem járhat szokatlan anyagi teherrel.<br />
• A házi feladatok elvégzését rendszeresen kell ellenırizni, szükség<br />
esetén a minıségét is. Értékeléskor az iskola értékelési elveihez kell<br />
igazodni. A kiemelkedıket jutalmazzuk. Elégtelennel egy házi<br />
feladat hiányát vagy hibáit csak akkor büntethetjük, ha a diák<br />
számára már korábban ismert volt, hogy ezt a feladatot milyen<br />
szinten kell teljesíteni. Itt is azonban körültekintıen kell eljárni, és<br />
mérlegelni kell, hogy volt-e korábban kellı megértési és<br />
begyakorlási idı. A felszerelés hiánya nem egyenértékő a házi<br />
feladat el nem készítésével, azért elégtelen osztályzat nem adható,<br />
ugyanakkor kezdeményezhetı fegyelmi intézkedés.<br />
Korlátok:<br />
• Nem szabad büntetı jellegő házi feladatot adni.<br />
• Az iskolai szünetekre a tanulni valókon kívül ne adjunk a<br />
szokásosnál több otthoni írásbeli feladatot. Hétvégékre ne legyen<br />
egy átlagos hétköznapi szintnél több írásbeli házi feladat.<br />
6.2. Szóbeli házi feladatok<br />
Általános elvek:<br />
• Az otthoni felkészülés alapja egyik tanóráról a másikra az órán<br />
elhangzott tanári magyarázat, a közösen elvégzett feladatok<br />
/elemzések/gyakorlatok, a kijelölt tankönyvi szöveg ábra<br />
/grafikon/térkép.<br />
• A tananyaghoz kapcsolódó kötelezı vagy ajánlott<br />
irodalom/forrásmunka elolvasására, feldolgozására megfelelı idıt<br />
198
kell adni, a feladatot idıben kell közölni. Tisztázni szükséges, hogy<br />
az innen szerzett ismereteket milyen szinten kéri számon a tanár.<br />
• A szóbeli feleletek formai és tartalmi kritériumai tantárgyanként<br />
eltérıek. Az elvárásokat a szaktanárnak fokozatosan kell<br />
kialakítania úgy, hogy azok az utolsó évfolyamon feleljenek meg az<br />
érettségi követelményeknek. Az aktuális követelményeket a<br />
tanulókkal ismertetni kell.<br />
199
7. A magatartás és szorgalom értékelésének és minısítésének<br />
formái és követelményei<br />
<br />
Célunk az egységes szemlélető értékelés megvalósulásának segítése<br />
A magatartás és szorgalom minısítésének eljárása:<br />
Az osztályfınök az általa összegyőjtött információk alapján a félévi ill. az<br />
év végi osztályozó értekezleten tesz javaslatot az egyes tanulók minısítési<br />
fokozatára. A minısítések kialakításában támaszkodik az osztályban<br />
nevelı-oktató munkát végzı pedagógusok és a diákbizottság véleményére,<br />
a minısítési javaslatot megvitatja az osztályközösséggel.<br />
A végleges minısítés a nevelıtestület döntésével születik meg. Ha az<br />
osztályozó értekezleten a minısítés fokozatának megítélésekor véleményeltérés<br />
van, az osztályban tanító tanárok többségi szavazata dönt, egyenlı<br />
szavazati eredmény esetén az osztályfınök véleménye a meghatározó.<br />
A minısítés fejezze ki:<br />
• a munkához való viszonyt;<br />
• a közösség egészéhez és annak tagjaihoz való<br />
viszonyt;<br />
• a felelısségérzetet, kötelességtudatot;<br />
• az önállóságot;<br />
• a közösségért végzett munkát;<br />
• a képességek és az erıfeszítések arányát.<br />
A minısítések fokozataiban a hagyományos termiológiát használva,<br />
annak értelme szerint döntünk. Ezért a „jó” minısítésbıl indulunk ki. Ez<br />
általános igény a magatartás és a szorgalom minısítésében egyaránt.<br />
Mérlegelést a példás ill. a változó fokozat jelenthet.<br />
A hanyag ill. rossz minısítést a közösség többsége által nem elfogadható,<br />
kirívó esetekben alkalmazzuk. A tanulók jutalmazását, a fegyelmezı<br />
intézkedések elveit és formáit, a fegyelmi büntetéseket az iskola<br />
Házirendje rögzíti; a minısítési fokozatban ez tükrözıdik. A fokozatokat<br />
mégsem lehet úgy megfogalmazni, hogy minden egyes tanulóra<br />
valamelyik egyértelmően igaz legyen. A nevelıtestület és elsısorban az<br />
osztályfınök fontos és felelısségteljes feladata, hogy mérlegelje, melyik<br />
tanulót melyik fokozat illeti meg.<br />
Az osztályfınök feladata, hogy minden tanév elején ismertesse a<br />
tanulókkal a minısítés alapelveit, az egyes fokozatok feltételeit, valamint,<br />
hogy errıl az elsı szülıi értekezleten a szülıket is tájékoztassa.<br />
A érettségi utáni szakképzésben és a levelezı tagozaton a magatartás és<br />
szorgalom írásbeli értékelésétıl eltekintünk.<br />
200
A magatartás értékelése, minısítése:<br />
A tanuló magatartását negyed és háromnegyed tanévente szóban<br />
értékeljük. A kiemelkedı munkát, a példamutató közösségi magatartást,<br />
az iskola hírnevét öregbítı tevékenységet – kulturális-, sport-, tanulmányi<br />
teljesítményt, szervezı vagy irányító munkát – írásban év közben is<br />
elismer-jük. (A mintaadó, értéket sugárzó egyéniségeket ünnepségeinken<br />
jutal-mazzuk.)<br />
Félévkor és év végén a magatartást a példás, jó, változó és rossz fokozatok<br />
valamelyikével minısítjük. (Az osztályozó naplóban az 5, 4, 3, 2 számmal<br />
kifezezve.)<br />
Tanév végén az egész tanévben mutatott magatartást és szorgalmat<br />
értékeljük és minısítjük.<br />
Példás a magatartása a tanulónak, ha<br />
jó fokozatú magaviselet mellett tevékenyen részt vállal a közösségi<br />
feladatok kezdeményezésében és végrehajtásában vagy számottevı<br />
tanulmányi, kulturális, sporteredménnyel öregbítette iskolánk hírnevét.<br />
Nincs írásbeli osztályfınöki v. igazgatói figyelmeztetıje, intıje a tanév<br />
során; tanári szaktanári figyelmeztetıje legfeljebb egy lehet.<br />
Jó a magatartása a tanulónak, ha<br />
tanulmányi kötelezettségének rendszeres munkával eleget tesz, a<br />
házirendben ill. az „amit a házirend feltételez” c. dokumentumban<br />
foglaltakat következetesen betartja. Viselkedése kulturált, segítıkész,<br />
magatartása általánosan elfogadott erkölcsi, etikai normákba nem<br />
ütközik; nincs osztályfınöki intıje, igazgatói figyelmeztetése vagy intıje.<br />
Változó magatartású a tanuló, ha<br />
viselkedése ellen több panasz merült fel, kötelességeit megszegte (pl.<br />
tanulmányi kötelezettségét többször elmulasztja; akadályozza az<br />
osztályban vagy bármely más iskolai rendezvényen a zavartalan munkát;<br />
árt az iskola jó hírének), osztályfınöki intıje vagy igazgatói<br />
figyelmeztetése van.<br />
Rossz magatartási fokozatot akkor kell adni a tanulónak, ha<br />
viselkedésére írásban kifejezıdı súlyos kifogás merült fel (igazgatói intés),<br />
fegyelmi eljárás után büntetésben részesült.<br />
A szorgalom értékelése, minısítése:<br />
A tanuló szorgalmát legalább negyedévente szóban értékeljük. Az<br />
értékelés a lehetséges fejlıdés irányát, mértékét is magában foglalja.<br />
Félévkor és tanév végén a szorgalmat példás, jó, változó és hanyag<br />
fokozatok valamelyikével minısítjük. (Az osztályozó naplóba az 5, 4, 3, 2,<br />
számmal kifejezve kerül.)<br />
201
A szorgalom az egyéni képességeket is mérlegelve (de a személyiség jogait<br />
nem sértve) kifejezi a tanulmányi munkához való viszonyt, a kötelességtudatot,<br />
a rendszerességet.<br />
Példás a szorgalma a tanulónak, ha<br />
erejéhez, képességeihez mérten egyenletes színvonalon; alaposan,<br />
pontosan, kötelességtudóan, elkötelezetten végzi a munkáját.<br />
Jó szorgalmi fokozat akkor illeti a tanulót, ha<br />
munkáját kisebb lazaságok, egyenetlenségek ellenére döntıen a<br />
kötelesség-tudat, a rendszeresség jellemzi.<br />
Változó szorgalmi fokozatot kap a tanuló akkor, ha<br />
rendszertelenül készül az órákra, teljesítménye hullámzó, képességei<br />
alatt teljesít; a minimális erıfeszítésekre törekvése gyakran párosul az<br />
érdeklıdés hiányával.<br />
Hanyag minısítést kell kapnia annak a tanulónak, aki<br />
tanulmányi kötelezettségeinek következetesen nem tesz eleget; közöny,<br />
érdektelenség jellemzi vagy egynél több tantárgyból elégtelen minısítést<br />
kap.<br />
Az oktatás és nevelés összhangjára épülı alapelveink a magatartás és<br />
szorgalom minısítésének összefüggéseiben is kifejezıdnek: a magatartás<br />
és szorgalom minısítése csak alaposan indokolt esetben különbözhet 1-<br />
nél több fokozatban egymástól.<br />
8. Az egyes modulok értékelése, beszámítás<br />
A nappali tagozatos gimnáziumi óratervben szereplı tantárgyi modulokat<br />
külön tantárgyként oktatjuk. Értékelésük és a haladás, magasabb<br />
évfolyamba lépés feltételei iskolánkban valamennyi tantárgy<br />
vonatkozásában egységesek.<br />
A felnıttoktatásban a történelmet és társadalomismeretet egy<br />
tantárgyként tanítjuk, egy év végi osztályzattal értékeljük.<br />
9. A tanulók fizikai állapotának méréséhez használt módszerek<br />
Az iskola pedagógiai programjában és a helyi tanterv keretein belül<br />
határozza meg a tanulók fizikai állapotának méréséhez szükséges<br />
módszereket.<br />
A közoktatási törvény 41.§ (5) kimondja, hogy a középiskolában<br />
évente két alkalommal, ısszel és tavasszal, gondoskodni kell a tanulók<br />
fizikai állapotának mérésérıl.<br />
202
A mérés célja, feladata:<br />
- Feltérképezni az egyes képességek területén mutatkozó<br />
hiányosságokat.<br />
- A hiányosságok és a tanulók életmódjának ismerete alapján<br />
lehetıség van egyéni, közös fejlesztı, felzárkóztató programok<br />
elkészítéséhez.<br />
- Hátrányos helyzet megszüntetésére lehetıség nyílik.<br />
- Általános, fizikai teherbíró képesség fokozatos fejlesztése, elérése,<br />
meghatározása.<br />
- Eredményes sportolási lehetıség kiválasztása (sportági)<br />
- Tanár munkájának segítése.<br />
A tanulók fizikai és motoros képességeinek mérésére több lehetıség,<br />
módszer van:<br />
- EUROFIT<br />
- Hungarofit tesztsor – Mini Hungarofit<br />
- Testnevelı tanár által kidolgozott, elfogadott, az ı munkáját segítı,<br />
felmérı tesztsor.<br />
Az I. Béla Gimnázium és Informatikai Középiskolában jelenleg a Mini<br />
Hungarofit tesztet alkalmazzuk, évente két alkalommal, ısszel és<br />
tavasszal.<br />
1. Hanyattfekvésbıl felülés és visszaereszkedés, folyamatosan,<br />
kifáradásig<br />
Hasizmok erı-állóképességének mérése. Maximális idıtartama 4 perc<br />
2. Hason-fekvésbıl törzsemelés és leengedés, folyamatosan,<br />
kifáradásig<br />
A hátizmok erı-állóképességének mérése. Maximális idıtartama 4 perc<br />
3. Helybıl távolugrás<br />
Az alsó végtag dinamikus erejének mérése.<br />
4. Fekvıtámaszban karhajlítás és nyújtás folyamatosan, kifáradásig<br />
A vállövi és a karizmok erı-állóképességének mérése. Maximális<br />
idıtartama nık 1.5 perc, férfiak 3 perc<br />
5. 2000 méter síkfutás<br />
Az aerob, hosszútávú állóképesség mérése.<br />
A motoros teszt mérése nem osztályzási kérdés. Nem arra szolgál,<br />
hogy eredményeik alapján állapítsuk meg egy-egy tanuló osztályzatát, de<br />
nem azt jelenti, hogy ne vegyük figyelembe az osztályzatok<br />
megállapításakor. (Csak osztályzat javítását szolgálják, pedagógiai<br />
203
lehetısége miatt.) A teszt nem képezi a tanterv tartalmát, nem szabad<br />
azokat betanítani, gyakoroltatni. Ha általános iskolában a koordinációs<br />
képességek nem kellıképpen fejlıdtek ki, a középiskolában már csak a<br />
fizikai, kondicionális képesség fejlesztésére van lehetıség.<br />
Gyakorlatok és minısítési kategóriák pontos leírása, Útmutató a<br />
tanulók fizikai és motorikus képességeinek méréséhez c. könyv Oktatási<br />
Minisztérium, 2000.<br />
10. A nemzeti, etnikai kisebbség kultúrájának megismerése<br />
Szaktanáraink oktatási gyakorlatára jellemzı, hogy amikor csak lehet a<br />
motiváló erıvel ható „helyi” vonatkozásokat beépítik a tananyag<br />
feldolgozásába, életszerővé, emberközelivé téve a múlt és jelen<br />
eseményeit, társadalmi környezetünk alakulását.<br />
Az osztályfınökök az osztályfınöki órákon a tantárgyi programban<br />
rögzített idıkeretekben dolgozzák fel a nemzeti, etnikai kisebbség<br />
kultúrájának megismerését, elfogadását és értékelését közvetítı<br />
tartalmakat. Tantárgyi helyi tantervünk része az az osztályfınöki<br />
segédlet, melyet az osztályfınökök ezen a területen munkájuk során<br />
alkalmaznak. Ez a segédlet adja meg a feldolgozás kereteit.<br />
Tanulóinkat arra ösztönözzük, hogy szőkebb pátriánkban, városunkban<br />
és környékén élı nemzetiségek kultúráját, hagyományait pályamunkák,<br />
Ifjú Tudor versenydolgozatok, tanulmányok keretében dolgozzák fel.<br />
Tanulmányaik ideje alatt diákjaink végiglátogatják történelmi egyházaink<br />
templomait és a múzeumokat. Levéltári és múzeumi órákon is kapnak<br />
ismereteket a nemzeti kisebbség kultúrájából, valamint indíttatást az<br />
önálló kutatómunkához.<br />
204
11. A középszintő érettségi vizsga témakörei<br />
I. Irodalom témakörök<br />
Kompetenciák:<br />
1. Szövegértés<br />
2. Írásbeli szövegalkotás<br />
3. Beszéd, szóbeli szövegalkotás<br />
4. Fogalomhasználat<br />
Szerzık, mővek:<br />
1. Életmővek<br />
2. Portrék<br />
3. Látásmódok<br />
4. A kortárs irodalomból<br />
5. Világirodalom<br />
6. Színház- és drámatörténet<br />
7. Az irodalom határterületei<br />
8. Regionális kultúra<br />
1. Ember és nyelv<br />
2. Kommunikáció<br />
3. A magyar nyelv története<br />
4. Nyelv és társadalom<br />
5. Nyelvi szintek<br />
6. A szöveg<br />
7. A retorika alapjai<br />
8. Stílus és jelentés<br />
Magyar nyelv és irodalom<br />
II. Magyar nyelvi témakörök<br />
Történelem<br />
1. Az ókor és kultúrája<br />
2. A középkor<br />
3. A középkori magyar állam megteremtése és virágkora<br />
4. Szellemi, társadalmi és politikai változások az újkorban<br />
5. Magyarország függetlenségi harcai és újjászervezıdése a Habsburg<br />
Birodalomban<br />
6. A polgári átalakulás, a nemzetállamok és az imperializmus kora<br />
7. A polgárosodás kezdetei és kibontakozása Magyarországon<br />
8. Az elsı világháborútól a kétpólusú világ felbomlásáig<br />
205
9. Magyarország története az elsı világháborútól a második világháborús<br />
összeomlásig<br />
10. Magyarország 1945-tıl a rendszerváltozásig<br />
11. A jelenkor<br />
12. A mai magyar társadalom és életmód<br />
Angol nyelv<br />
1. Személyes vonatkozások, család<br />
2. Ember és társadalom<br />
3. Környezetünk<br />
4. Az iskola<br />
5. A munka világa<br />
6. Életmód<br />
7. Szabadidı, mővelıdés, szórakozás<br />
8. Utazás, turizmus<br />
9. Tudomány és technika<br />
Német nyelv<br />
1. Személyes vonatkozások, család<br />
2. Ember és társadalom<br />
3. Környezetünk<br />
4. Az iskola<br />
5. A munka világa<br />
6. Életmód<br />
7. Szabadidı, mővelıdés, szórakozás<br />
8. Utazás, turizmus<br />
9. Tudomány és technika<br />
Olasz nyelv<br />
1. Személyes vonatkozások, család<br />
2. Ember és társadalom<br />
3. Környezetünk<br />
4. Az iskola<br />
5. A munka világa<br />
6. Életmód<br />
7. Szabadidı, mővelıdés, szórakozás<br />
8. Utazás, turizmus<br />
9. Tudomány és technika<br />
206
Társadalomismeret<br />
Társadalomismeret<br />
1. A társadalmi szabályok<br />
2. Jogi alapismeretek<br />
3. Állampolgári ismeretek<br />
4. A család és a felnıtté válás<br />
5. Kultúra és közösség<br />
6. A társadalmi viszonyok<br />
Jelenismeret<br />
7. Az új gazdasági és társadalmi világrend<br />
8. Kultúra és globalizáció<br />
9. Az életmód átalakulása<br />
10. A növekedés határai<br />
Az alábbiak közül vagy csak gazdasági ismereteket, vagy csak<br />
pszichológiát kell választani!<br />
Gazdasági ismeretek<br />
11. A vállalkozás és vállalkozó<br />
12. A vállalkozások szerepe, jelentısége a magyar gazdaságban<br />
13. A gazdasági környezet<br />
14. A marketing alapjai<br />
15. A vállalkozás finanszírozása<br />
16. Fogyasztó a piacgazdaságban<br />
17. Nemzetközi kereskedelem<br />
Pszichológia<br />
18. A test és a lélek, az emberi én és a tudat<br />
19. A kognitív funkciók<br />
20. A beszéd és a kommunikáció<br />
21. A motiváció az érzelmek és az akarat<br />
22. A szocializáció folyamata. A személyiség és a társas jelenségek<br />
23. Lelki egészség és betegség<br />
Dráma<br />
1. A színházmővészet kialakulása<br />
2. A színház és a drámajátszás története<br />
3. A modern színházmővészet formái<br />
207
4. A drámai mőnem sajátosságai<br />
5. Dramaturgiai és színházmővészeti alapfogalmak<br />
Rajz és vizuális kultúra<br />
A tárgyból hagyományos értelemben vett szóbeli vizsga nincs, helyette<br />
gyakorlati vizsga van.<br />
A gyakorlati vizsga során a vizsgázó feladata a központilag megadott<br />
szempontok szerint egy portfolió összeállítása, melyet a vizsga során<br />
szóban bemutat, kommentál.<br />
A gyakorlati feladat jellemzıi<br />
A portfolió, mint a folyamatmérés egyik fontos eszköze kap szerepet<br />
a középszintő vizsgában. A portfolió jelentése: a tanuló korábban készült<br />
munkáiból bizonyos szempontok szerint összeválogatott győjtemény<br />
összeállítása, és megfelelı formában történı bemutatása.<br />
A gyakorlati vizsga produktuma gyakorlati munka eredményeként<br />
jött létre, de a vizsga része az elkészült munkák szóbeli bemutatása is.<br />
A portfolió összeállításának feltételei<br />
A portfolióba kizárólag az utolsó két tanév folyamán, az iskolai keretek<br />
között, a diákok által készített és kiválogatott munkák kerülhetnek be.<br />
Ennek természetesen feltétele, hogy az adott két évben, az iskolában<br />
készült munkák megırzésre kerüljenek.<br />
• A portfolió 8 db munkát tartalmaz.<br />
• A munkák mérete nem korlátozott.<br />
A portfolió összeállítása a következı szempontok szerint történik:<br />
1. Tartalmaznia kell 2 db olyan munkát, amelyet sikeresnek tart a<br />
vizsgázó.<br />
2. Tartalmaznia kell 1 db olyan munkát, amelyet kevésbé tart<br />
sikeresnek a vizsgázó.<br />
3. Tartalmaznia kell 1 db olyan munkát, amelyet a legkedveltebb<br />
technikájával készített a vizsgázó.<br />
4. Tartalmaznia kell 1 db olyan munkát, amely egy tárgy tervezését<br />
dokumentálja (több rajz is lehet egy lapon).<br />
5. Tartalmaznia kell 1 db olyan munkát, amely látvány alapján<br />
készült tanulmányrajz, festmény vagy plasztika (fotója).<br />
6. Tartalmaznia kell 1 db olyan munkát, amely képet és szöveget<br />
együttesen alkalmazó kompozíció.<br />
208
7. Tartalmaznia kell 1 db olyan munkát, amely a vizsgázó által<br />
szabadon választott téma tetszıleges feldolgozása.<br />
A munkák hátoldalán szerepeljen a tanuló neve és a készítés dátuma,<br />
valamint a fenti listának megfelelı azonosító szám. (Pl. a 3. sorszámmal<br />
ellátott munkáról a vizsgáztatók tudni fogják, hogy a vizsgázó<br />
legkedveltebb technikájával készült munkájáról van szó.)<br />
Vizsga elıtt a saját szaktanár aláírásával hitelesíti a kiválogatott anyagot,<br />
igazolva, hogy valóban az iskolában az adott tanuló által készült munkák<br />
alkotják a portfólió anyagát.<br />
A portfolió bemutatása<br />
A kiválogatott anyaghoz kapcsolódva a tanuló szóban önállóan<br />
bemutatja, értékeli, értelmezi munkáját és indokolja a válogatását,<br />
ismerteti a munkáját irányító fıbb gondolatokat.<br />
Mozgóképkultúra és médiaismeret<br />
A mozgóképkultúra és médiaismeret középszintő vizsga két részbıl áll:<br />
egy projektmunka formájában megvalósuló gyakorlati vizsgából és egy<br />
írásbeli tesztbıl. Az írásbeli vizsgára bocsátás feltétele egyfelıl a<br />
projektfeladatok határidıre történı leadása, másfelıl az, hogy a vizsgázó<br />
a feladatonként maximálisan megszerezhetı 25-25 pontból legalább 4-4<br />
pontot elérjen. Középszinten szóbeli vizsga nincs!<br />
Az írásbeli teszt várható témakörei:<br />
A technikai kép<br />
A film születésének kulturális és társadalmi körülményei. A technológia<br />
kialakulása: fotográfia, kinematográfia, képtovábbítás. A mozgókép<br />
észlelése, a filmélmény hatásmechanizmusai. Kép és képi valóság<br />
A film nyelve<br />
Metakommunikáció, képnyelv. A montázs, a filmtér és filmidı. A tér-idıszervezés<br />
sajátos eljárásai. A filmelbeszélés alapfogalmai (cselekmény,<br />
történet, konfliktus, feszültség stb.) A megértés folyamata, szintjei és<br />
összetevıi, az asszociációs síkok.<br />
Alkotás és befogadás, alkotó befogadás.<br />
A mozgóképek hordozói és közvetítı rendszerei:<br />
A film, elektronikus analóg jel mágnesszalagon, elektronikus digitális jel<br />
mágnesszalagon, CD-n, vagy DVD-n.<br />
A mozi, televízió, mőholdas, telefonos és kábelhálózati képtovábbítás, az<br />
Internet illetve a világhálók<br />
209
A mozgókép kommunikációs funkciói és tartalma<br />
A hírközlés, reklám, szórakoztatás, mőalkotás. A mozgókép tartalma<br />
dokumentum és<br />
fikció mőfajok és mősortípusok<br />
A mozgóképkultúra fejlıdése<br />
A technológia fejlıdése a laterna magicától az Internetig. A<br />
mozgóképnyelv használatának differenciálódása a mozi és a televízió<br />
korában. A hálózati kommunikáció hatása a mozgóképi kommunikáció<br />
társadalmi szerepére. A mozgóképkultúra intézményesült rendszerei<br />
A mozgókép kulturális hatása, befolyása a hétköznapi életre;<br />
A modernizált tömegkultúra (kialakulása és problémás volta). A<br />
mozgókép hatása mővelıdésre, a mővészetre, szórakoztatási formákra. A<br />
tudatipar és az<br />
„élménytársadalom” A kultúra autonómiája és sokfélesége a technika és<br />
telemédiumok világában<br />
Szemelvények a filmtörténetbıl<br />
Filmtörténeti áttekintés: a némafilm, burleszk, filmavantgard, Hollywood<br />
születése, neorealizmus, újhullám stb. A magyar filmmővészet útja és<br />
helyzete. Irányzatok a kortárs filmmővészetben: techno- és animációs<br />
irányzatok, a virtuális mesék és mítoszok születése.<br />
A médiumok üzenete<br />
A mozitól a televízióig: a társadalmi nyilvánosság átalakulása a<br />
tömegkommunikáció megjelenésével. Különbségek, azonosságok és<br />
összefüggések a média-alrendszerek között<br />
(sajtó, rádió, televízió, hálózati kommunikáció).<br />
A televízió<br />
Az intézmény, az alkotó közeg és a mősor. Alapfunkciók: tájékoztatás,<br />
meggyızés, szórakoztatás. A mősorrend és üzenet értékő elemei, hírérték<br />
és hírérzékenység – az ingerküszöb,<br />
A televízió és közönsége<br />
Kulturális sokszínőség vagy egyenkultúra. A nézı szabadsága és<br />
kiszolgáltatottsága. A megszólítás stratégiái. A médiaszemélyiség –<br />
jellemzıi és hitelessége.<br />
A televízió és környezete<br />
Üzleti és politikai reklám a médiában. Közszolgálati, kereskedelmi és<br />
közösségi mősorszolgáltatás. A televíziós mősortípusok funkciói és<br />
jellemzıi. A mősor élete; mősortervezés, szerkesztés, mőfaji és<br />
hatáselemzés.<br />
210
Élet a médiakörnyezetben<br />
A televízió hatása a személyiség fejlıdésére és a szocializációra: az<br />
erıszak, a szex, a faji és társadalmi elıítélet a képernyın. A sajtó<br />
szabadsága és etikája, A személyiségjogok védelme. A nyilvános beszéd<br />
szabályai, etikai normái<br />
A jövı interaktív médiái és médiamőfajai<br />
A multimédia, az Internet, illetve a hálózati kommunikáció alapfunkciói:<br />
közlés, tájékozódás és kapcsolatfenntartás. Az információ kultusza; az<br />
újra értelmezett ismeret, tudás és mőveltség.<br />
Ének-zene<br />
I. Éneklés<br />
1. Népzene<br />
2. Mőzene<br />
Középkor<br />
Reneszánsz<br />
Barokk<br />
Bécsi klasszika<br />
Romantika<br />
Századforduló<br />
XX. századi és kortárs zene<br />
II. Mőelemzés<br />
1. Népzene<br />
2. Mőzene<br />
Középkor<br />
Reneszánsz<br />
Barokk<br />
Bécsi klasszika<br />
III. Zenetörténet<br />
1. Népzene<br />
2. Mőzene<br />
Középkor<br />
Reneszánsz<br />
Barokk<br />
Bécsi klasszika<br />
Romantika<br />
Századforduló<br />
XX. századi és kortárs zene<br />
IV. Zenefelismerés<br />
1. Népzene<br />
211
2. Mőzene<br />
Reneszánsz<br />
Barokk<br />
Bécsi klasszika<br />
Romantika<br />
Századforduló<br />
XX. századi és kortárs zene<br />
V. Zeneelmélet<br />
VI. Dallamírás<br />
Barokk<br />
Bécsi klasszika<br />
Stíluskörön kívül<br />
Gyakorlati / Szóbeli vizsga<br />
ÉNEKLÉS<br />
A vizsgázónak háromféle tételsorból (a, b, c) kell húznia, egyet - egyet.<br />
a) Egy népdal éneklése szöveggel emlékezetbıl, valamint az énekelt<br />
népdal elemzése.<br />
b) Egy mődal éneklése a részletes vizsgakövetelményekben megjelölt<br />
szintek alapján. Az énekelt anyaghoz kötıdı zenei ismeretek kifejtése.<br />
c) Egy periódus terjedelmő, modulálás nélküli klasszikus zenei idézet<br />
lapról olvasása szolmizálva 2# – 2b – ig terjedı hangnemekben.<br />
Emberismeret és etika<br />
1. Az emberi természet<br />
2. Az erkölcsi lény<br />
3. Az erkölcsi cselekedet<br />
4. Az etika megalapozása<br />
5. Az erények és a jellem<br />
6. Társas kapcsolatok<br />
7. Erkölcs és társadalom<br />
8. Vallás és erkölcs<br />
9. Korunk erkölcsi kihívásai<br />
1. Mi a filozófia?<br />
2. Létre vonatkozó kérdés<br />
3. Test-lélek probléma<br />
Filozófia<br />
Filozófiai problémák<br />
212
4. Megismerhetıség, igazság, bizonyosság<br />
5. Az én problémája<br />
6. Az idı filozófiai értelmezése<br />
7. A végesség emberi problémája<br />
8. Az érték problémája: a jó és a szép<br />
9. A szabadság kérdése<br />
10. Erkölcsi univerzalizmus és relativizmus<br />
11. A környezet- és bioetika problémái<br />
12. Globalizáció és társadalom<br />
13. Hit és tudás<br />
Kötelezı:<br />
Platón<br />
Arisztotelész<br />
Descartes<br />
Kant<br />
Nietzsche<br />
Filozófusok alapvetı gondolatainak ismerete<br />
Választható (4):<br />
Szent Ágoston<br />
Aquinoi Szent Tamás<br />
Bacon<br />
Locke<br />
Hume<br />
Hegel<br />
Marx<br />
Comte<br />
Schopenhauer<br />
Kierkegaard<br />
Bergson<br />
Heidegger<br />
Sartre<br />
Bécsi Kör<br />
Wittgenstein<br />
Korszakok, irányzatok<br />
Antik görög filozófia<br />
Felvilágosodás<br />
Életfilozófiák<br />
213
Matematika<br />
I. Gondolkodási módszerek, halmazok, logika, kombinatorika, gráfok<br />
1. Halmazelmélet: Halmazelméleti alapfogalmak.<br />
Halmazmőveletek, mőveleti tulajdonságok.<br />
A halmazfogalom és a halmazmőveletek<br />
használata<br />
a matematika különbözı területein<br />
(pl. számhalmazok,<br />
ponthalmazok).<br />
2. Logika<br />
Logikai mőveletek:<br />
A negáció, konjunkció, diszjunkció, ekvivalencia<br />
ismerte, alkalmazása.<br />
A „minden”, „van olyan” logikai kvantorok<br />
ismerete, alkalmazása.<br />
Egyszerő matematikai szövegek értelmezése.<br />
3. Fogalmak, tételek: A tárgyalt definíciók és tételek pontos<br />
megfogalmazása.<br />
A szükséges és elégséges feltételek helyes<br />
alkalmazása.<br />
4. Kombinatorika Egyszerő kombinatorikai feladatok megoldása.<br />
5. Gráfok A gráf szemléletes fogalma, egyszerő<br />
alkalmazásai.<br />
Gráfelméleti alapfogalmak.<br />
II. Számelmélet, algebra<br />
1. Számfogalom A valós számkör.<br />
A valós számok különbözı alakjai.<br />
Alapmőveletek, mőveleti tulajdonságok ismerete,<br />
alkalmazása a valós számkörben.<br />
Az adatok és az eredmény pontossága.<br />
Számrendszerek, a helyiértékes írásmód.<br />
2. Számelmélet Az osztó, többszörös, prímszám, összetett szám<br />
fogalma.<br />
A számelmélet alaptétele, számok prímtényezıkre<br />
bontása, legnagyobb közös osztó, a legkisebb<br />
közös többszörös.<br />
Egyszerő oszthatósági feladatok.
3. Algebrai kifejezések, mőveletek<br />
Mőveletek egyszerő algebrai kifejezésekkel.<br />
Másod- és harmadfokú nevezetes azonosságok<br />
alkalmazása.<br />
4. Hatvány, gyök, logaritmus<br />
Definíciók, mőveletek, azonosságok (egész<br />
kitevıjő hatványok, racionális kitevıjő<br />
hatványok).<br />
A logaritmus fogalma, a logaritmus<br />
azonosságainak alkalmazása egyszerő esetekben.<br />
5. Egyenletek, egyenlıtlenségek<br />
Elsı- és másodfokú egyenletek és<br />
egyenlıtlenségek megoldása.<br />
Az egyenletmegoldás alkalmazása szöveges<br />
feladatokban.<br />
Egyszerő négyzetgyökös, algebrai törtes,<br />
abszolútértékes egyenletek.<br />
A definíciókra és az azonosságok egyszerő<br />
alkalmazására épülı exponenciális, logaritmusos<br />
és trigonometrikus egyenletek.<br />
Két pozitív szám számtani és mértani közepének<br />
viszonya.<br />
Kétismeretlenes lineáris és másodfokú<br />
egyenletrendszerek.<br />
Egyszerő egyenlıtlenségrendszerek.<br />
II. Függvények, az analízis elemei<br />
1. Függvények, függvények grafikonjai, függvény-transzformációk<br />
A függvény matematikai fogalma, megadásának<br />
módjai.<br />
Az alapfüggvények (lineáris, másodfokú,<br />
harmadfokú és négyzetgyök-függvények, fordított<br />
arányosság, exponenciális és logaritmusfüggvény,<br />
trigonometrikus függvények, abszolútérték<br />
függvény) és egyszerő transzformáltjaik:<br />
f(x) + c, f(x + c), c . f(x), f(c . x)<br />
2. Függvények jellemzése<br />
Zérushely, növekedés, fogyás, szélsıérték,<br />
periodicitás, paritás.<br />
3. Sorozatok Számtani sorozat, mértani sorozat.<br />
Kamatos kamat számítása.<br />
215
III. Geometria, koordinátageometria, trigonometria<br />
1. Alapfogalmak, ponthalmazok<br />
Térelemek távolsága, szöge.<br />
Nevezetes ponthalmazok.<br />
216
2. Geometriai transzformációk<br />
Egybevágósági transzformációk, egybevágó<br />
alakzatok.<br />
Középpontos hasonlóság, hasonlóság.<br />
Hasonló alakzatok tulajdonságai,<br />
Az egybevágóságra és a hasonlóságra vonatkozó<br />
ismeretek alkalmazása egyszerő feladatokban.<br />
3. Síkgeometriai alakzatok<br />
a) Háromszögek Tételek az oldalakra, szögekre, nevezetes<br />
pontokra, vonalakra – alkalmazásuk bizonyítási<br />
és szerkesztési feladatokban.<br />
b) Négyszögek Nevezetes négyszögek (trapézok, deltoidok) és<br />
tulajdonságaik.<br />
Alaptulajdonságok.<br />
c) Sokszögek Szabályos sokszögek.<br />
d) Kör A kör és részei.<br />
Kör és egyenes kölcsönös helyzete.<br />
4. Térbeli alakzatok Henger, kúp, gúla, hasáb, gömb, csonkagúla,<br />
csonkakúp<br />
5. Kerület-, terület-, felszín- és térfogatszámítás<br />
Egyszerő síkidomok és részeik kerülete, területe.<br />
Testek felszínének és térfogatának számítása.<br />
Hasonló síkidomok és testek különbözı<br />
mérıszámainak és a hasonlóság arányának<br />
viszonya.<br />
6. Vektorok A vektor fogalma.<br />
Vektormőveletek (összegvektor, különbségvektor,<br />
skalárral való szorzás, skaláris szorzat) és<br />
tulajdonságaik.<br />
Vektor koordinátái.<br />
Vektor alkalmazása.<br />
7. Trigonometria Szögfüggvények fogalma.<br />
Egyszerő összefüggések a szögfüggvények között.<br />
Szinusztétel, koszinusztétel.<br />
8. Koordináta-geometria<br />
Alakzatok (egyenes, kör) egyenlete és kölcsönös<br />
helyzetük<br />
V. Valószínőség számítás, statisztika<br />
217
1. Leíró statisztika Statisztikai adatok győjtése, rendszerezése,<br />
különbözı ábrázolásai (kördiagram,<br />
oszlopdiagram).<br />
Gyakoriság, relatív gyakoriság.<br />
Átlagok: számtani közép, súlyozott közép,<br />
rendezett minta közepe (medián) leggyakoribb<br />
érték (módusz).<br />
Szórás.<br />
2. Valószínőség-számítás<br />
Valószínőség fogalma.<br />
A valószínőség klasszikus kiszámítási módja.<br />
Visszatevéses mintavétel.<br />
Mechanika<br />
Fizika<br />
1. Newton törvényei<br />
2. Pontszerő és merev test egyensúlya<br />
3. Mozgásfajták<br />
4. Munka, energia<br />
Termikus kölcsönhatások<br />
1. Állapotjelzık, termodinamikai egyensúly<br />
2. Hıtágulás<br />
3. Állapotegyenletek (összefüggés a gázok állapotjelzıi között)<br />
4. Az ideális gáz kinetikus modellje<br />
5. Energiamegmaradás hıtani folyamatokban<br />
6. Kalorimetria<br />
7. Halmazállapot-változások<br />
8. A termodinamika II. fıtétele<br />
Elektromos és mágneses kölcsönhatás<br />
1. Elektromos mezı<br />
2. Egyenáram<br />
3. Az idıben állandó mágneses mezı<br />
4. Az idıben változó mágneses mezı<br />
5. Elektromágneses hullámok<br />
6. A fény mint elektromágneses hullám<br />
Atomfizika, magfizika, nukleáris kölcsönhatás<br />
1. Az anyag szerkezete<br />
2. Az atom szerkezete<br />
218
3. Az atommagban lejátszódó jelenségek<br />
4. Sugárvédelem<br />
Gravitáció, csillagászat<br />
1. A gravitációs mezı<br />
2. Csillagászat<br />
Fizika- és kultúrtörténeti ismeretek<br />
1. A fizikatörténet fontosabb személyiségei<br />
2. Felfedezések, találmányok, elméletek<br />
Földünk és környezetünk<br />
1. Térképészeti ismeretek<br />
2. Kozmikus környezetünk<br />
3. A geoszférák földrajza<br />
A kızetburok<br />
A levegıburok<br />
A vízburok<br />
A talaj<br />
4. A földrajzi övezetesség<br />
5. Népesség- és településföldrajz<br />
6. A világ változó társadalmi-gazdasági képe<br />
A világgazdaság<br />
A gazdasági ágazatok<br />
7. A világgazdaságban különbözı szerepet betöltı régiók,<br />
országcsoportok és országok<br />
8. Magyarország földrajza<br />
9. Európa regionális földrajza<br />
10. Az Európán kívüli földrészek földrajza<br />
11. A globális válságproblémák földrajzi vonásai<br />
Biológia<br />
1. Az élıvilág vizsgálati szempontjai és módszerei<br />
- egyedfeletti és egyedalatti szervezıdési szintek<br />
- fizikai, kémiai folyamatok az élılényekben<br />
2. Az élı anyag molekuláris felépítése, anyagcsere folyamatai<br />
- sejtosztódás<br />
3. Az élılények öt világa<br />
- vírusok<br />
4. Szövetek, szervek, szervrendszerek a növényekben és az állatokban<br />
- szaporodás, egyedfejlıdés és viselkedés az élıvilágban<br />
219
5. Az ember szervrendszereinek felépítése, mőködése és<br />
egészségvédelme<br />
6. A populációk, életközösségek jellemzése és kölcsönhatásaik<br />
- hazai életközösségek<br />
- bioszféra mint ökológiai rendszer<br />
- a biológiai sokféleség<br />
- környezet- és természetvédelem alapelemei<br />
7. Genetika törvényszerőségei<br />
- molekuláris szabályozás<br />
- populáció genetika és evolúcióbiológia<br />
- bioetika<br />
8. A bioszféra evolúciója<br />
- prebiológiai és biológiai evolúció<br />
- az ember evolúciója<br />
9. A Kárpát-medence természeti értékei<br />
- megyénk védett területei<br />
Kémia<br />
1 Atomszerkezet Az atom felépítése, alkotórészei, jelölésük,<br />
relatív töltésük. Relatív tömegük, rendszám,<br />
tömegszám. Izotópok. Elektronszerkezet. A<br />
periódusos rendszer<br />
2 Kémiai kötések Elsı- és másodrendő kémiai kötések.<br />
3 Molekulák és összetett ionok Kovalens kötés fogalma, molekulapályák<br />
típusai, molekulák térszerkezete<br />
4 Anyagi halmazok Állapotjelzık. Halmazállapotok,<br />
halmazállapot-változások.<br />
Kristályrács-típusok, kolloid rendszerek<br />
5 Kémiai átalakulások Kémiai reakció, kémiai egyenlet, kémiai<br />
folyamatok energiaviszonyai, kémiai reakciók<br />
típusai<br />
6 Elektrokémia Galvánelem, elektrolízis<br />
7 Szervetlen kémia A hidrogén és a nemesgázok.<br />
Halogén elemek és vegyületeik.<br />
Az oxigéncsoport elemei és vegyületei.<br />
Nitrogéncsoport elemei és vegyületeik.<br />
Széncsoport elemei és vegyületeik. A fémek<br />
általános jellemzése. A fémek ipari<br />
elıállításának kémiai alapjai.<br />
Alkáli fémek és vegyületeik<br />
Alkáliföldfémek és vegyületeik<br />
Az alumínium és vegyületei<br />
A vas- és rézcsoport fontosabb fémei és<br />
vegyületeik<br />
220
8 A szerves vegyületek általános<br />
jellemzıi<br />
9 Szénhidrogének Alkánok, nevezéktan, izoméria<br />
Telítetlen szénhidrogének. Aromás<br />
szénhidrogének.<br />
10 Halogéntartalmú<br />
szénhidrogének<br />
11 Oxigéntartalmú szerves<br />
vegyületek<br />
12 Nitrogéntartalmú szerves<br />
vegyületek<br />
13 Nitrogéntartalmú<br />
heterociklusos vegyületek<br />
14 Szénhidrátok<br />
15 Fehérjék, nukleinsavak<br />
16 Mőanyagok<br />
Alkoholok,<br />
oxovegyületek,<br />
karbonsavak<br />
észterek<br />
Aminok, amidok, aminosavak<br />
Informatika<br />
1. Információs társadalom<br />
A kommunikáció. Információ és társadalom.<br />
2. Informatikai alapismeretek – hardver<br />
Jelátalakítás és kódolás. A számítógép felépítése.<br />
3. Informatikai alapismeretek – szoftver<br />
Az operációs rendszer és fıbb feladatai.<br />
4. Információs hálózati szolgáltatások<br />
Kommunikáció az Interneten.<br />
5. Könyvtárhasználat<br />
Könyvtárak. Dokumentumok. Tájékoztató eszközök<br />
gyakorlati vizsga<br />
1. Informatikai alapismeretek – szoftver<br />
Az operációs rendszer és fıbb feladatai<br />
2. Szövegszerkesztés<br />
A szövegszerkesztı használata. Szövegszerkesztési alapok. Szövegjavítási<br />
funkciók. Táblázatok, grafikák a szövegben.<br />
3. Táblázatkezelés<br />
A táblázatkezelı használata. A táblázatok felépítése. Adatok a<br />
táblázatokban. Táblázatformázás. Táblázatok, szövegek, diagramok.<br />
Problémamegoldás táblázatkezelıvel.<br />
4. Adatbáziskezelés<br />
221
Az adatbázis-kezelés alapfogalmai. Az adatbázis-kezelı program<br />
interaktív használata. Alapvetı adatbázis-kezelési mőveletek. Képernyı<br />
és nyomtatási formátumok.<br />
5. Információs hálózati szolgáltatások<br />
Kommunikáció az Interneten. Weblap készítés.<br />
6. Prezentáció és grafika<br />
Prezentáció (bemutató). Grafika.<br />
Informatikai alapismeretek<br />
(szakmai elıkészítı tárgy)<br />
„A” Informatika alkalmazási témakör elméleti kifejtése<br />
1. Hardver eszközök jellemzése<br />
2. Szoftver eszközök jellemzése<br />
3. Hálózati fogalmak<br />
4. Hálózati módszerek, eljárások<br />
5. Hálózati kommunikáció<br />
6. Rendszeradminisztrációs feladatok<br />
7. Algoritmus-leíró eszközök ismerete<br />
8. Programnyelvi tájékozottság<br />
9. Programozási tételek ismerete<br />
10. Adatbázis ismeretek<br />
„B” Informatika alkalmazási témakör szóbeli, illetve gyakorlati<br />
bemutatása<br />
1. Általános szoftverek haladó alkalmazása<br />
2. Operációs rendszer jellemzıinek lekérdezése<br />
3. Operációs rendszer fontosabb segédprogramjainak az ismerete<br />
4. Képek grafikai jellemzıinek módosítása<br />
5. Számítógépes kommunikáció ismerete (levelezés)<br />
6. Információ keresése az Interneten<br />
7. Weblap készítési ismeretek<br />
8. Hálózati jellemzık és paraméterek lekérdezése, módosítása<br />
9. Programozás fejlesztıi környezet alkalmazása, paraméterezése<br />
Testnevelés<br />
Elméleti ismeretek<br />
1. A magyar sportsikerek<br />
2. A harmonikus testi fejlıdés<br />
3. Az egészséges életmód<br />
4. Testi képességek<br />
5. Gimnasztika<br />
6. Atlétika<br />
7. Torna<br />
8. Ritmikus gimnasztika<br />
9. Küzdısportok, önvédelem<br />
222
10. Úszás<br />
11. Testnevelési- és sportjátékok<br />
12. Természetben őzhetı sportok<br />
Gyakorlati ismeretek<br />
1. Gimnasztika<br />
2. Atlétika:<br />
Futások<br />
Ugrások<br />
Dobások<br />
3. Torna:<br />
Talajtorna<br />
Szekrényugrás<br />
Felemáskorlát<br />
Gerenda<br />
Ritmikus gimnasztika<br />
Győrő<br />
Nyújtó<br />
Korlát<br />
4. Küzdısportok, önvédelem<br />
5. Testnevelési és sportjátékok:<br />
Kosárlabda<br />
Röplabda<br />
12. Tantárgyi helyi tanterv (CD)<br />
A tantárgyi helyi tanterv részeként a tantárgyi programokat CD-n<br />
mellékeljük.<br />
223
Általános iskola Helyi<br />
tanterve<br />
224
2. AZ EGYES ÉVFOLYAMOKON TANÍTOTT TANTÁRGYAK,<br />
KÖTELEZÖ ÉS VÁLASZTHATÓ TANÓRAI<br />
FOGLALKOZÁSOK, EZEK ÓRASZÁMAI, AZ ELİÍRT<br />
TANANYAG ÉS A KÖVETELMÉNYEK<br />
1. Az iskolai oktatás tartalmát és idıkereteit meghatározó tantervi<br />
változatok<br />
Tanév<br />
Évfolyam<br />
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.<br />
2001/2002 K H H H K M M M<br />
2002/2003 K K H H K K M M<br />
2003/2004 K K K H K K K M<br />
M = a miniszter által kiadott központi tanterv.<br />
H = a NAT alapján készített, és a nevelıtestület által 1998-ban elfogadott<br />
helyi tanterv.<br />
K = az oktatási miniszter által kiadott kerettantervek alapján 2001-ben<br />
felülvizsgált és elfogadott helyi tanterv.<br />
A közoktatási törvény 2003. évi módosítása után az egyes évfolyamokon a<br />
különféle tantervek szerinti oktatást az alábbi táblázat foglalja össze:<br />
HK2001 = a kerettantervhez készített 2001-ben bevezetett helyi tanterv;<br />
HK2003 = a 2003. szeptemberétıl – a tanulók kötelezı óraszámának<br />
csökkenése miatt módosított 2001-ben bevezetett helyi tanterv, melyeket<br />
a nevelıtestület saját hatáskörben, a pedagógiai program módosítása<br />
nélkül vezethetett be;<br />
H2004 = a 2003-ban felülvizsgált és módosított NAT alapján – a<br />
kerettantervek felhasználásával – elkészített 2004. szeptemberétıl<br />
érvényes helyi tanterv.<br />
A 2004-es elfogadott helyi tanterv felülvizsgálata 2008-ban történt meg.<br />
A NAT 2007 szerint a nem szakrendszerő oktatás keretei között nincs szükség<br />
az átadásra kerülı ismeretrendszerek tantárgyi tagolására (adott esetben még a<br />
tantárgyi szerkezet kialakítása is mellızhetı), így lehetıvé válik, hogy az iskolai<br />
oktatás e szakaszában nagyobb lehetıségeket kapjon az alapvetı kompetenciák<br />
fejlesztése.<br />
225
TANÉV<br />
ÉVFOLYAM<br />
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.<br />
2004-<br />
2005<br />
2005-<br />
2006<br />
2006-<br />
2007<br />
2007-<br />
2008<br />
2008-<br />
2009<br />
2009-<br />
2010<br />
2010-<br />
2011<br />
2011-<br />
2012<br />
H200 HK200 HK200 HK200 HK200 HK200 HK200 HK200<br />
4 3 1 1 3 3 1 1<br />
H200 H200 HK200 HK200 HK200 HK200 HK200 HK200<br />
4 4 3 1 3 3 3 1<br />
H200<br />
H2004 H200 HK200 HK200 HK200 HK200 HK200<br />
4<br />
4 3 3 3 3 3<br />
H200<br />
H2004 H2004 H2004 HK200 HK200 HK200 HK200<br />
4<br />
3 3 3 3<br />
H200<br />
H2004 H2004 H2004 H200 HK200 HK200 HK200<br />
4<br />
4 3 3 3<br />
H200<br />
H2004 H2004 H2004 H200 H200 HK200 HK200<br />
4<br />
4 4 3 3<br />
H200<br />
H2004 H2004 H2004 H200 H2004 H200 HK200<br />
4<br />
4<br />
4 3<br />
H200<br />
H2004 H2004 H2004 H200 H2004 H2004 H2004<br />
4<br />
4<br />
2. Az óratervben nem szereplı, de az oktatási miniszter által kiadott<br />
kerettantervi rendeletben meghatározott tantárgyak tananyagát és<br />
követelményeit az alábbi tantárgyak foglalják magukba:<br />
• A tánc és drámát az alsó tagozaton az ének-zene és a magyar nyelv és<br />
irodalom, valamint a testnevelés és sport, az 5. és a 6. évfolyamon az<br />
ének-zene.<br />
• A hon- és népismeretet az alsó tagozaton a magyar nyelv és irodalom<br />
és a környezetismeret, 5. és 6. évfolyamon a történelem.<br />
• Az egészségtant a 6. évfolyamon a természetismeret, a 8. évfolyamon a<br />
biológia.<br />
• A könyv- és könyvtárhasználatot a magyar nyelv és irodalom, valamint<br />
a választható irodalom és kommunikáció tantárgy tartalmazza az 1-4.<br />
évfolyamon.<br />
• Kompetencia alapú oktatás bevezetése, felmenı rendszerben<br />
matematika, szövegértés, idegen nyelv területen.<br />
• 1 osztály matematika, szövegértéas-szövegalkotás<br />
• 4. osztály angol német<br />
• 5. osztály szövegértés,szövegalkotás, matematika<br />
• 6 osztály szövegértés-szövegalakotás két csoportban<br />
• A tanórák 25 % -ban IKT eszközöket alkalmazunk, melyek bontása az<br />
éves tanmenetekben jelenik meg.<br />
• A közoktatásról szóló1993. évi LXXIX.törvény 2003.évi LXI.és 2006.<br />
évi LXXI.törvények által történt módosítása következtében az általános<br />
iskola alapozó szakaszában, azaz az 5-6.évfolyamon a kötelezı és nem<br />
kötelezı tanórákra fordítható idıkeret 20-50 százalékában nem<br />
226
szakrendszerő oktatást kell biztosítani .A 133.§ (1.) bekezdése<br />
kimondja, hogy az ötödik évfolyamon elıször a 2008/2009-es<br />
tanévben , majd az ezt követıen felmenı rendszerben kell<br />
megszervezni a nem szakrendszerő tanítást.Minden intézménynek<br />
kötelessége az 5-6. évfolyamon nem szakrendszerő foglalkozást<br />
biztosítani, de annak nem kell minden tanulóra kiterjednie. A<br />
fejlesztésre szoruló gyermekek létszámarányát érdemes figyelembe<br />
venni a százalékos idıkeret meghatározásánál. Ez szükség szerint<br />
tanévenként is változhat. A mi iskolánkban a kötelezı tanórák terhére<br />
20%-ban nem szakrendszerő oktatást folytatunk. A nem szakrendszerû<br />
oktatás célja, hogy könnyebb legyen a felsõ tagozatba lépés, és nagyobb<br />
hangsúlyt kapjon a kompetencia területek fejlesztése. Mindebbõl remélhetõleg<br />
csak annyit érzékelnek a tanulók, hogy még ügyesebben írnak, olvasnak,<br />
számolnak. A következı tantárgyak óraszámait használjuk nem<br />
szakrendszerő oktatásra.<br />
- heti 1 óra magyar<br />
-heti 1 óra matematika<br />
- heti 1 óra német<br />
- heti 0,5 óra informatika<br />
- heti 1 óra történelem,<br />
illetve nem kötelezı órában<br />
- heti 1 óra matematika<br />
- heti 1 óra magyar<br />
Indoklás: Az alapkompetenciák ezeknek a tantárgyaknak a keretében<br />
fejleszthetık leginkább.<br />
A nem szakrendszerő tanítási órákat külön tanmenet szerint oktatjuk<br />
A nem szakrendszerő oktatási órákat piros színnel jelöljük az<br />
osztálynapló haladási mulasztási napló részénél./ tananyag,<br />
számozás, aláírás/<br />
Az elsı évfolyamon egésznapos nevelés keretében folyik az oktatás a<br />
2008/2009-es tanévtıl.<br />
• Az elsı évfolyamon heti 1 óra úszásoktatás került bevezetésre.<br />
• A tanulásban akadályozott gyermekeket / F70/külön tanmenet<br />
szerint oktatjuk magyar nyelv és irodalom, matematika,<br />
környezetismeret tantárgyakból. Ezen gyermekek oktatását<br />
gyógypedagógus végzi.<br />
• A sajátos nevelési igényő / SNI/tanulókat és a tanulásban<br />
akadályozott tanulókat integráltan oktatjuk.<br />
227
a.) Alsó tagozatban tanított tantárgyak és azok óraszámai<br />
Tantárgy<br />
Heti óraszámok évfolyamonként<br />
1. évfolyam 2. évfolyam 3. évfolyam 4. évfolyam<br />
1. félév 2. félév éves 1. félév 2. félév éves 1. félév 2. félév éves 1. félév 2. félév éves<br />
Kötelezı tanítási órák<br />
tantárgyai<br />
Magyar nyelv és irodalom 8 8 296 8 8 296 8 8 296 7 7 259<br />
Matematika 5 5 185 5 5 185 4 4 148 4 4 148<br />
Informatika 1 1 37<br />
Idegen nyelv:angol v.német 2 3 92,5<br />
Környezetismeret 1 1 37 1 1 37 2 2 74 2 2 74<br />
Ének-zene 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Rajz és vizuális kultúra 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Technika és életvitel 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Testnevelés és sport 3 3 111 3 3 111 3 3 111 3 3 111<br />
Kötelezı tanítási órák 20 20 740 20 20 740 20 20 740 22 23 832,5<br />
összesen<br />
Nem kötelezı (választható)<br />
Id. nyelv angol vagy német 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Informatika 1 1 37<br />
Matematika 1 1 37 1 1 37<br />
Irodalom-kommunikáció 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Habilitáció-rehabilitáció 3 3 3 3 3 3 3,4 3,4
A habilitációs-rehabilitációs foglalkozásokon a sajátos nevelési igényő tanulók vesznek részt.<br />
Tanórán kívüli foglalkozások:<br />
Szakkörök sportkörök mővészeti körök<br />
A vízhez szoktatásra szánt idıkeret az 1. évfolyamon 37 óra.<br />
A mindennapos testedzésre fordítandó óraszám a heti három testnevelésórán kívül 2x0,5 óra hetente, amikor nincs óratervi testnevelés.<br />
Ez sportjáték formájában valósul meg.<br />
b.) Felsı tagozatban tanított tantárgyak és azok óraszámai<br />
Tantárgy<br />
Heti óraszámok évfolyamonként<br />
5. évfolyam 6. évfolyam 7. évfolyam 8. évfolyam<br />
1. félév 2. félév éves 1. félév 2. félév éves 1. félév 2. félév éves 1. félév 2. félév Éves<br />
Kötelezı tan.o. tantárgyai<br />
Magyar irodalom 1+1 nsz 2 74 2 1+1 nsz 74 2 2 74 2 2 74<br />
Magyar nyelvtan 2 1+1 nsz 74 1+1 nsz 2 74 2 2 74 2 2 74<br />
Történelem 2+1 nsz 1+1 nsz 92,5 1+1 nsz 2+1 nsz 92,5 2 2 74 2 2 74<br />
Angol nyelv 3 3 111 3 3 111 3 2 92,5 2 3 92,5<br />
Német nyelv 2+1 nsz 2+1 nsz 111 2+1 nsz 2+1 nsz 111 3 2 92,5 2 3 92,5<br />
Matematika 3+1 nsz 3+1 nsz 148 3+1 nsz 3+1 nsz 111 3 3 111 4 3 129,5<br />
Informatika 0,5+0,5 n 0,5+0.5 n 37 0,5+0,5 n 0,5+0,5 n 37 1 1 37 1 1 37<br />
Természetismeret<br />
Fizika 2 2 74 1 2 55,5<br />
Biológia 1 1 37 1 1 37,5 2 1 55,5 1 2 55,5<br />
Kémia 1 2 55,5 2 1 55,5<br />
Földrajz 1 1 37 1 1 37 1 2 55,5 2 1 55,5<br />
Ének-zene 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Rajz és viz.kultúra 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
229
Technika és életvitel 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Testnevelés és sport 2 3 92,5 3 2 92,5 2 2 74 2 2 74<br />
Oszt.fınöki óra 0,5 0,5 18,5 0,5 0,5 18,5 0,5 0,5 18,5 0,5 0,5 18,5<br />
Ember és társ.ismeret 0,5 0,5 18,5<br />
Mozgókép és méd.ismeret 0,5 0,5 18,5<br />
Köt.tanítási órák összesen 22,5 22,5 832,5 22,5 22,5 832,5 25 25 925 25 25 925<br />
Nem köt.(választható) tant.<br />
Informatika 1 1 37 1 1 37<br />
Német nyelv 1 1 37 1 1 37<br />
Angol nyelv 1 1 37 1 1 37<br />
Matematika nsz. 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Magyar nsz. 1 1 37 1 1 37 1 1 37 1 1 37<br />
Habilitáció-rehabilitáció 3,4 3,4 3,4 3,4 3,8 3,8 3,8 3,8<br />
Elsı osztályban a szövegértés-szövegalkotás kompetencia területen a tantárgy megnevezése a következı: magyar<br />
irodalom, magyar nyelv külön-külön szöveges értékeléssel.<br />
Ötödik, hatodik osztályban a szövegértés-szövegalkotás kompetencia területen a tantárgy megnevezése a következı:<br />
magyar nyelv és irodalom. Az értékelés egy érdemjeggyel történik.<br />
A fenntarthatóság érdekében felmenı rendszerben követjük a kompetencia alapú oktatást a meghatározott<br />
területeken.<br />
Elsı osztályban a matematika kompetencia területen a tantárgy megnevezése a következı:matematika.<br />
Ötödik osztályban a matematika kompetencia területen a tantárgy megnevezése a következı: matematika.<br />
. A negyedik évfolyamon idegen nyelv kompetencia területet/ német és angol nyelv/oktatását vezettük be.<br />
A fenntarthatóság érdekében felmenı rendszerben követjük a kompetencia alapú oktatást a meghatározott területeken.<br />
A témahetek tartalma 3-5 napos, témája a hagyományápolás-hagyománytisztelet. Célja: a tanulók ismerjék meg az<br />
ünnepek, szokások jelentıségét, a falu hagyományait és mindezt az önálló ismeretszerzés, tevékenykedés<br />
módszerével, csoportmunkával kívánjuk megvalósítani. A következı kompetenciákat kívánjuk fejleszteni:<br />
230
eszédkészség, manuális készség, problémamegoldás, kreativitás, emlékezet, érzelmi intelligencia, stb. A<br />
témaheteket csak szövegesen értékeljük, ami nem kerül be az iskolai dokumentációkba.<br />
A moduláris tantárgy neve a 2009/2010-es tanévben elsı évfolyamon egészségtan és a következı értékelést<br />
használjuk: az egészséges életmód összetevıit<br />
• ismeri, használja,<br />
• ismeri, de nem használja,<br />
• segítséggel tudja, sok hiányossággal ismeri,<br />
• nem ismeri.<br />
Az egészségtan moduláris oktatás a 2009/2010-es tanévben negyedik osztály német nyelv kompetencia területen<br />
jelenik meg. Értékelés külön nem történik, azonban az év végi jegybe beleszámít.<br />
A tanulók információt, tudást elsısorban érzékszervi tapasztalatszerzés útján szereznek. Gondolkodásuk képi<br />
gondolkodás, tapasztalataikról emlékeikben képeket ıriznek. Ezért a dolgok megismeréséhez vizsgálatokat végzünk,<br />
amelyek tapasztalatait rajzban, verbálisan, a vizuális ábrázolás alapján rögzítjük. A tanulók szeretik a mesét, a<br />
játékot, az állandó tevékenykedtetést. Tehát a moduláris oktatás célja, hogy a tanuló saját szervezetének<br />
megismerésével készüljön fel a szervezetében lezajló változásokra. Szerezzen tapasztalatokat arról, ami az<br />
egészséges életmódhoz szükséges. Alakuljon ki igénye az egészséges életvitelre. Gyakoroljon olyan tevékenységeket,<br />
amelyek fontosak az egészséges életvitel szempontjából. Alakuljon, erısödjön bennük a természeti környezettel<br />
kapcsolatos pozitív beállítódásuk.<br />
A háromhetes projekt évente kétszer van intézményünkben: Decemberi hagyományok,Múlt – kor elnevezéssel.A<br />
Múlt-kor háromhetes projekt egyben az iskolánk innovációja is, ahol a hagyományápolás és a tehetséggondozás<br />
ötvözıdik.<br />
A fenntarthatóság érdekében felmenı rendszerben követjük a témahetet és a moduláris oktatást.<br />
Kerettantervnek az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. által bevezetésre ajánlott kompetencia alapú<br />
programcsomagok kerettantervét vettük át, a tanmeneteinket a kerettantervhez igazítjuk és minden esetleges változást<br />
a tanmenetben hajtunk végre. Így tanmeneteink természetszerőleg sokkal komplexebbek lesznek, tanmeneteink<br />
tartalmazzák a következıket: a modul neve, a modul óraszáma, a tanítás módszere, a fejlesztendı kompetenciaterület,<br />
a tanulásszervezési eljárás módjai, a felhasznált eszközök, különös tekintettel az IKT eszközökre.<br />
231
A szövegértés-szövegalkotás, a matematika, az angol nyelv és a német nyelv kulcskompetencia területen az alábbi<br />
programcsomagokat vezettük be:<br />
Programcsomag<br />
Szövegértés-szövegalkotás „A”<br />
Matematika-logika „A”<br />
Angol nyelv „A”<br />
Német nyelv „A”<br />
Tantárgy<br />
Magyar nyelv és irodalom<br />
Matematika<br />
Angol nyelv<br />
Német nyelv<br />
A dokumentáció eljárásrendje az általános iskolában<br />
A bevont tanulók osztálynaplójába a következık kerülnek:<br />
- Az osztálynapló elejébe jelölni: ezen az évfolyamon a……./……tanévben a TÁMOP 3.1.4-08/2-2008-0119 számú pályázat<br />
alapján kompetencia alapú oktatás folyik. A TÁMOP pályázat logóját is itt jelenítjük meg. / felmenı rendszerben,<br />
értelemszerően/<br />
- A témahét témáját és megvalósulásának ütemezését a feljegyzések rovatban jelöljük, illetve a megfelelı tanóránál is.<br />
- A moduláris oktatás témáját és megvalósulásának ütemezését a feljegyzések rovatban jelöljük, illetve a megfelelı tanóránál<br />
is.<br />
- A három hetet meghaladó projekt kezdetének és végének jelölése a napló feljegyzés rovatában történik az érintett<br />
osztályokban.<br />
- IKT jelölés a tanmenetben és a naplóban a tananyag megnevezése mellett történik.<br />
- A kompetenciaalapú oktatásnál a modul számát a tananyag után kell jelölni.<br />
- Alsó tagozatban a következı jelölést alkalmazzuk a kompetencia alapú óráknál: K/magyar, K/matematika.<br />
232
- Az IPR módszerrel támogatott órák jelölése D(differenciálás) K(kooperatív) módon történik az óra megnevezésénél.<br />
- A TÁMOP továbbképzésen lévı kollégák helyettesítését a naplóban az óra elıtt vagy után zöld bekeretezett H betővel<br />
jelöljük.<br />
- A nem TÁMOP keretében elıforduló helyettesítéseket zöld H betővel jelöljük.<br />
- A tömbösített órák kék vonalkázással vannak jelölve a naplókba.<br />
Iskolánkban 5. és 6. évfolyamon egy-egy osztály van; 6. osztályban csoportbontásban tanítjuk a magyar nyelv és irodalom,<br />
matematika, angol nyelv és német nyelv tantárgyakat. Így a tantárgytömbösítést 5., 6. osztályban 3 tanulócsoportban vezettük be.<br />
Minden évfolyamon 3 hetes ciklusok ismétlıdnek<br />
A heti 3 órás tantárgyak egymást követı napokon 3+2+2+2-es elrendezéssel követik egymást, és minden tantárgy vagy<br />
mőveltségterületi integráció esetén van a ciklusban egy olyan hét, amikor nincs óra<br />
A 3 hetes ciklus és a 3 tanulócsoportban bevezetett tömbösítés jó lehetıséget teremtett egy olyan órarend elkészítéséhez, mely a<br />
tanulóknak és a tanárok többségének is egyenletes terhelést biztosít a ciklus minden hetében. 3 órás tárgyak esetén a 9 órát<br />
5+4+0–ás csoportosításban osztottuk el az egyes tárgyak között. Ha mindhárom tanulócsoportban ugyanaz a pedagógus tanít,<br />
akkor az ı óráit a ciklus 3 hete között a következıképpen osztottuk el:<br />
A hét B hét C hét<br />
1.csoport 5 4 0<br />
2.csoport 0 5 4<br />
233
3.csoport 4 0 5<br />
A tömbösítés során történt mőveltségterületi integráció. A mővészetek mőveltségterület két tárgyát, a rajzot és az éneket integrálja<br />
egy pedagógus. A mővészeti tantárgyakban a tanulók önmagukat adhatják, sikert érhetnek el, a mővészetek által segítséget<br />
kapnak önmaguk felfedezéséhez, megtalálásához, ami az önértékelésük javulását eredményezheti. A tömbösített órák jó<br />
lehetıséget teremtenek arra, hogy a tanulók el tudjanak mélyülni egy-egy alkotásban, megismerjék a különbözı mővészeti<br />
korokat. .<br />
.<br />
A tömbösítés során tananyag átrendezés olyan szinten történt hogy a tanmeneteket átalakítjuk modulszerően úgy, hogy a<br />
modulban levı tananyag mennyisége és szerkezete igazodjon a tömbben szereplı tanórák számához.<br />
A tömbösítés során elıtérbe került a kooperatív tanulási módszerek alkalmazása. A tömbösített órákkal jó lehetıség nyílt arra, hogy<br />
tevékenykedve sajátítsák el a tananyagot a tanulók. Az órákon nagy hangsúlyt fektetünk a szaktárgyak tanulási technikáinak<br />
megismerésére és használatára, hiszen sokszor szükséges az ismeretek olyan szintő rögzítése, hogy azokat egy tömb harmadik<br />
órájában már alkalmazni tudják a feladatmegoldásokban. Az egyhetes szünet után a 3 órás tömböt egy alapos ismétléssel célszerő<br />
kezdeni.<br />
A csoportmunkával elıtérbe kerülnek olyan képességek, készségek, amit eddig nem értékeltünk. A szervezıképesség,<br />
kooperativitás, kezdeményezıképesség, tolerancia stb. értékelésére a továbbiakban ki kell dolgoznunk egy értékelırendszert.<br />
Alapos tervezéssel sok idı jut az eszközhasználatra, és lehetıvé válik, hogy a gyerekek tevékenykedésük eredményeként<br />
általánosításokat fogalmazzanak meg, új ismereteiket alkalmazzák a gyakorlati élethez kötıdı feladatokban. Így jobban el tudnak<br />
mélyedni az egyes témákban, átfogóbb képet kapnak róluk.<br />
234
3. Az oktatási miniszter által kiadott kerettantervi rendeletben<br />
meghatározott szabadon tervezhetı órák számával évfolyamonként<br />
különféle tantárgyak óraszámait növeltük meg azzal a céllal, hogy e<br />
tárgyakból a készségfejlesztésre, az ismeretek gyakorlására több idı<br />
jusson.<br />
4. Az egyes évfolyamokon felhasznált szabadon tervezhetı órák:<br />
1. évfolyam: matematikához heti 1 óra.<br />
2. évfolyam: matematikához heti 1 óra.<br />
3. évfolyam: matematikához heti 0,5 óra.<br />
4. évfolyam: matematikához heti 1 óra.<br />
3. évfolyam: magyar nyelv és irodalom heti 0,5 óra<br />
5. évfolyam: - magyar irodalomhoz heti 1 óra.<br />
- testneveléshez heti 1 óra.<br />
6. évfolyam: - matematikához heti 1 óra.<br />
természetismerethez heti 0,5 óra.<br />
- informatikához heti 0,5 óra.<br />
7. évfolyam: - matematikához heti 1 óra.<br />
8. évfolyam: - matematikához heti 1 óra.<br />
A következı témakörökkel kapcsolatos ismereteket:<br />
egészségfejlesztés: a környezetismeret és a technika<br />
fogyasztóvédelem: a technika és a JAM (gazdálkodási és<br />
vállalkozási ismeretek)<br />
környezetvédelem: a környezetismeret, a technika és a magyar<br />
irodalom<br />
közlekedésre nevelés: a technika és a környezetismeret<br />
társadalmi bőnmegelızés: a környezetismeret<br />
áldozattá válás: a környezetismeret<br />
erıszakmentes konfliktuskezelés: a környezetismeret, a magyar<br />
irodalom és a technika tantárgyakba építettük be.<br />
A felsorolt témaköröket minden szervezett iskolai rendezvényen,<br />
programon, ahol lehetıség kínálkozik, beépítjük oktató-nevelı<br />
munkánkba. A fenti ismeretek elsajátítását írásban nem értékeljük.<br />
Az intézmény helyi tantervének tananyagát,<br />
követelményeit külön kötet tartalmazza.<br />
235
II. TANKÖNYVEK ÉS TANESZKÖZÖK KIVÁLASZTÁSÁNAK<br />
ELVEI az általános iskolában<br />
- Az iskolában a tananyag feldolgozásához az oktatási miniszter által,<br />
hivatalosan tankönyvvé nyilvánított tankönyveket és az ezekhez<br />
kapcsolódó munkafüzeteket és felmérılapokat használunk.<br />
Ezeken túl néhány tárgynál egyéb eszközökre is szükség van (pl.<br />
rajzfelszerelés, tornafelszerelés, stb.).<br />
Bár korunkban a nevelési - oktatási munkáját megkönnyítı taneszközök és<br />
segédanyagok skálája egyre szélesebb, a legfıbb munkaeszköz, segítıtárs<br />
továbbra is a tankönyv. A tankönyvek kiválasztásának itt felsorolt általános<br />
elvein alapul az egyéb taneszközök megválasztása is.<br />
A tankönyv mindenképpen<br />
• idomuljon a tanterv tartalmához, célkitőzéseihez;<br />
adataiban legyen pontos, következtetéseiben logikus;<br />
• maradéktalanul tartalmazza a helyi tantervben<br />
megfogalmazott követelmények eléréséhez szükséges<br />
tartalmat;<br />
• feleljen meg az önálló tanulást segítı didaktikai<br />
alapelveinknek (szerkezete legyen világos, egyszerő,<br />
motiváljon, keltse fel a gyermek érdeklıdését, szövege<br />
az életkornak megfelelı megfogalmazású legyen,<br />
kerülje az idegen kifejezéseket, szavakat, ábrái,<br />
betőméretei, szerkesztése segítse az önálló<br />
ismeretszerzést, ösztönözzön ismétlésre,<br />
rendszerezésre, adjon lehetıséget a differenciált<br />
képességfejlesztésre, adjon mintát az önálló<br />
feladatmegoldásokra);<br />
• törekedjen a tömörségre; tartalmilag legyen igényes, de<br />
ne tartalmazzon feleslegesen apró részleteket;<br />
• stílusa legyen magyaros, érthetı, pontos fogalmazású;<br />
• feleljen meg az életkori sajátosságoknak;<br />
• ne csak ismereteket közvetítsen, de fejlessze a<br />
kompetenciákat, neveljen gondolkodásra;<br />
• legyen sokoldalúan használható: az átlagos képességő<br />
tanuló sikeresen használhassa, de a kiváló képességőt is<br />
inspirálja újabb feladatok megoldására;<br />
• lehetıleg önállóan, kevés tanári segítséggel is<br />
használható legyen;<br />
• segítse elı a külsı és belsı vizsgákra való felkészülést;<br />
• a hozzá tartozó munkafüzet vagy munkatankönyv ne<br />
mechanikusan megoldható, hanem gondolkodtató<br />
feladatokat tartalmazzon;<br />
236
• szolgáljon alapul a megfelelı segédanyagokkal való<br />
kiegészítéshez;<br />
• lehetıleg egymásra épülı kötetekbıl álló tankönyvcsalád<br />
tagja legyen, amelynek javításán, fejlesztésén a kiadó<br />
folyamatosan munkálkodik;<br />
• legyen esztétikus, ízléses, megfelelıen illusztrált, tartós<br />
és könnyen kezelhetı;<br />
• méretében legyen kézbe vehetı, borítója érdeklıdést<br />
felkeltı, színes és tartós, több évig használható;<br />
• ára legyen értékével arányos, a tanulók és szüleik<br />
számára megfizethetı.<br />
• A nyomtatott taneszközök beszerzését az intézmény (a<br />
tankönyvfelelısön keresztül) megszervezi.<br />
• Az egyéb taneszközök beszerzése a tanév kezdetére a szülık<br />
kötelessége.<br />
A sajátos nevelési igényő tanulók esetében felmerülı eszközigény<br />
megállapítsa és beszerzése elıtt konzultálunk a fogyatékosság típusának<br />
megfelelı diákokkal foglalkozó más helyi és országos intézményekkel.<br />
Az egyes évfolyamokon a különféle tantárgyak feldolgozásához szükséges<br />
kötelezı tanulói taneszközöket a nevelık szakmai munkaközösségei<br />
határozzák meg az iskola helyi tanterve alapján.<br />
- A szakmai munkaközösségek a következı szempontokat veszik<br />
figyelembe a taneszközök kiválasztásánál:<br />
- feleljen meg a helyi tantervnek<br />
- elégítse ki a didaktikai követelményeket<br />
- alkalmazkodjon a korosztály intellektuális fejlettségi szintjéhez<br />
- lehetıleg több éven keresztül legyen használható<br />
- ára ne legyen túl magas<br />
- törekszünk a stabilitásra, csak akkor választunk más taneszközt, ha az<br />
oktatást lényegesen javítja.<br />
- A kompetencia fejlesztést szolgálja<br />
A kötelezıen elıírt taneszközökrıl a szülıket minden tanév elıtt<br />
tájékoztatjuk. A taneszközök és tanulmányi segédletek kiválasztásában az<br />
intézmény és a szülık lehetıségeit figyelembe kell venni. A taneszközök<br />
kiválasztásakor a minıség mellett fontos szempontnak tekintjük azt is, hogy<br />
olyan fogyasztói áru taneszközt válasszunk, melyet a szülık meg tudnak fizetni.<br />
A taneszközök beszerzése a tanév kezdetéig a szülık feladata.<br />
A jogszabályokban elıírtak szerint biztosítjuk a kedvezményekre jogosult<br />
tanulók részére a tankönyvtámogatást. Valamennyi tagintézmény az évi<br />
normatív támogatás legalább 25 százalékát a könyvtár tartós<br />
tankönyvállományának bıvítésére fordítja.<br />
237
III. A MAGASABB ÉVFOLYAMBA LÉPÉS FELTÉTELEI<br />
Az általános iskola 1-8. évfolyamán a tanuló magasabb évfolyamba<br />
lépésének feltétele megfelel a Közoktatásról szóló törvény 71.§ vonatkozó<br />
bekezdéseiben foglaltaknak:<br />
A tanuló az iskola magasabb évfolyamába akkor léphet, ha az elıírt<br />
tanulmányi követelményeket sikeresen teljesítette. A tanuló az 1-3.<br />
évfolyamon, a 4. évfolyam végéig csak abban az esetben utasítható<br />
évfolyamismétlésre, ha a tanulmányi követelményeket az iskolából való<br />
igazolt és igazolatlan mulasztás miatt nem tudta tejesíteni. E<br />
rendelkezést alkalmazzuk az idegen nyelv tanulásának elsı évében is.<br />
Ha az 1-4. évfolyamra járó tanuló eredményes felkészülése azt<br />
szükségessé teszi, lehetıvé tesszük, hogy heti két alkalommal egyéni<br />
foglalkozáson vegyen részt.<br />
A szülıt tájékoztatjuk azokról a lehetıségekrıl, amelyekkel az<br />
iskolánk segítséget tud nyújtani gyermeke eredményes felkészüléséhez.<br />
A szülı kérésére az iskola igazgatója az 1-4. évfolyamon engedélyezi, a<br />
többi évfolyamon engedélyezheti az évfolyamismétlést a tanuló részére<br />
abban az esetben is, ha egyébként felsıbb évfolyamba léphetne.<br />
- Ha a tanuló a 4-8. tanév végén egy vagy két tantárgyból szerez<br />
"elégtelen" minısítést, a<br />
következı tanévet megelızı augusztus hónapban javítóvizsgát tehet.<br />
- Ha a tanuló a 4-8. évfolyamon a tanév végén három vagy több<br />
tantárgyból szerez "elégtelen" minısítést, az évfolyamot ismételni<br />
köteles.<br />
- Ha a tanulónak egy tanítási évben az igazolt és igazolatlan<br />
mulasztása együttesen a 250 tanítási órát, vagy egy adott tantárgyból<br />
a tanítási órák 30%-át meghaladja és emiatt a tanuló teljesítménye<br />
tanítási év közben nem volt érdemjeggyel értékelhetı, a tanítási év<br />
végén nem osztályozható, kivéve, ha a nevelıtestület engedélyezi,<br />
hogy osztályozóvizsgát tegyen. Ha a tanuló a tanítási év végén nem<br />
osztályozható, tanulmányait évfolyamismétléssel folytathatja. Ha a<br />
tanuló mulasztásainak száma már az 1. félév végére meghaladja a<br />
meghatározott mértéket és emiatt teljesítménye nem volt<br />
érdemjeggyel értékelhetı, félévkor osztályozóvizsgát kell tennie.<br />
- A magasabb évfolyamba lépéshez, a tanév végi osztályzat<br />
megállapításához a tanulónak<br />
osztályozó vizsgát kell tennie, ha<br />
- az iskola igazgatója felmentette a tanórai foglalkozásokon való<br />
részvétel alól<br />
238
- az iskola igazgatója engedélyezte, hogy egy vagy több tantárgyból a<br />
tanulmányi követelményeket az elıírtnál rövidebb idı alatt<br />
teljesítse<br />
- magántanuló volt.<br />
Az osztályozó vizsga tantárgyai a következık:<br />
4.évf. magyar nyelv és irodalom, matematika, környezetismeret<br />
5-6.évf. magyar nyelv és magyar irodalom, matematika,<br />
történelem,<br />
természetismeret, idegen nyelv, informatika<br />
7-8.évf. magyar nyelv és magyar irodalom, történelem, matematika<br />
biológia, fizika, kémia, földrajz, idegen nyelv, informatika,<br />
önálló tantárgyként<br />
kezelt modulok<br />
Az önálló tantárgyként kezelt modulok értékelése, minısítése, valamint<br />
beszámítása az iskolai évfolyam sikeres teljesítésébe a többi tantárgyéval<br />
megegyezıen történik.<br />
IV. AZ ISKOLÁBA JELENTKEZİ TANULÓK FELVÉTELÉNEK<br />
ELVEI<br />
- Az iskola beiskolázási körzetébıl - melyet a fenntartó határoz meg -<br />
minden jelentkezı tanköteles korú tanulót felvesz.<br />
- Az elsı osztályba történı beiratkozás feltétele, hogy a gyermek az<br />
adott naptári évben a hatodik életévét május 31. napjáig betöltse,<br />
vagy ha ezt csak december 31. napjáig tölti be,<br />
a szülı kérje az elsı évfolyamra történı felvételét.<br />
A beiratkozáshoz be kell mutatni:<br />
a gyermek születési anyakönyvi kivonatát<br />
a szülı személyi igazolványát<br />
a gyermek felvételét javasoló óvodai szakvéleményt<br />
(ha a gyermek óvodás volt)<br />
a nevelési tanácsadó felvételt javasoló szakvéleményét<br />
(ha a gyermek nem volt óvodás, vagy ha az óvoda a nevelési<br />
tanácsadó<br />
vizsgálatát javasolta)<br />
a gyermek egészségügyi könyvét az iskolaorvos felvételi<br />
javaslatával<br />
szakértıi bizottság véleményét.<br />
- 5-8.osztályba történı felvételnél be kell mutatni a<br />
tanuló anyakönyvi kivonatát<br />
a szülı (vagy gondozó) személyi igazolványát<br />
az elvégzett évfolyamokat tanúsító bizonyítványt<br />
239
az elızı iskola által kiadott átjelentkezési lapot.<br />
Az integrációs programban való részvételhez szükséges a szülı írásos<br />
nyilatkozata.<br />
- Az iskola beiratkozási körzetén kívül lakó tanulók felvételérıl<br />
- a szülı kérésének<br />
- a tanuló elızı tanulmányi eredményeinek, valamint<br />
magatartás és szorgalom<br />
érdemjegyeinek<br />
figyelembe vételével az iskola igazgatója dönt.<br />
Ha a körzeten kívül lakó tanuló az 1. évfolyamra<br />
jelentkezik, vagy ha a 2-8. évfolyamon magatartása<br />
vagy szorgalma rossz, hanyag minısítéső, az igazgató<br />
döntése elıtt kikéri az<br />
- igazgatóhelyettes<br />
- az alsós vagy felsıs osztályfınöki munkaközösség<br />
vezetıjének<br />
- az érintett évfolyam osztályfınökeinek véleményét.<br />
Ezt kell tenni akkor is, ha beiskolázási körzeten kívül lakó tanuló már<br />
iskolánk diákja, de tanulmányi eredménye, magatartása vagy szorgalma<br />
a fent leírtak szerint alakul.<br />
Ilyen esetben az igazgató e vélemények figyelembevételével dönt arról,<br />
hogy az érintett tanuló folytathatja-e tanulmányait iskolánkban, vagy<br />
jelentkeznie kell a lakóhelye szerint illetékes iskolában. A döntésrıl a<br />
szülıt értesíteni kell.<br />
V. AZ ISKOLAI BESZÁMOLTATÁS RENDJE ÉS<br />
KÖVETELMÉNYEI<br />
Irányadónak tekintjük a Közoktatásról szóló törvény 70.§-át:<br />
Az 1-3. évfolyamon – félévkor és év végén, továbbá a 4. évfolyamon<br />
félévkor – szöveges minısítéssel kell kifejezni, hogy a tanuló kiválóan, jól<br />
vagy megfelelıen teljesített, illetve felzárkóztatásra szorul.<br />
A többi évfolyamon a tanuló teljesítményét, elımenetelét tanítási év<br />
közben rendszeresen érdemjeggyel értékeljük, félévkor és a tanítási év<br />
végén osztályzattal minısítjük.<br />
Az egyes tantárgyak érdemjegyei és osztályzatai a következık:<br />
a) A tanuló tudásának értékelésénél és minısítésénél: kitőnı vagy jeles<br />
(5), jó (4), közepes (3), elégséges (2), elégtelen (1).<br />
b) A tanuló magatartásának értékelésénél és minısítésénél példás (5),<br />
jó (4), változó (3), rossz (2).<br />
c) A tanuló szorgalmának értékelésénél és minısítésénél példás (5), jó<br />
(4), változó (3), hanyag (2).<br />
Az ellenırzés és értékelés alapelvei<br />
240
- rendszeresség, folyamatosság<br />
- korrektség<br />
- igényesség<br />
- objektivitás és empátia megfelelı aránya<br />
- a tanulói önkontroll fejlesztésének igénye.<br />
Bemeneti mérés<br />
Idıpontja: minden év szeptemberében, az 1. évfolyamos tanulók körében.<br />
Célja: az 1. évfolyamba érkezı gyerekek iskolaérettségi fokának<br />
megállapítása, képesség szerinti összetételének vizsgálta.<br />
A mérés egyrészt jelzi az iskola teendıit az iskolaéretté tétel további<br />
feladatairól, másrészt jelzés a tanulók képességeirıl és a várható<br />
teljesítményükrıl.<br />
Folyamatellenırzés<br />
• A 2. évfolyam végén - elemi készségek vizsgálata (olvasás, írás,<br />
számolás).<br />
• Oktatási Hivatal által folytatott kompetenciamérés 4. 6. 8. évfolyamon.<br />
A folyamatmérés eredményei nem lehetnek a diákok minısítésének az<br />
eszközei. Osztályzatoknál csak akkor vehetık figyelembe, ha a tanuló<br />
teljesítménye két osztályzat között áll.<br />
A folyamatellenırzés irányulhat a házi feladat, a napi tananyag, kisebb<br />
egység és egy- egy témakör ismeretének mérésére. Kívánatosnak tartjuk a<br />
szóbeli ellenırzés részarányának növelését. Az írásbeli számonkérés esetében<br />
ajánlott elınyben részesíteni az esszé formájú összefüggı megnyilatkozásokat.<br />
1.A számonkérésnek, a tanulói teljesítmény értékelésének,<br />
minısítésének követelményei<br />
- Számon kérni csak olyan ismeretet szabad, amelyet<br />
megtanítottunk, illetve amelyhez a tanuló tanára vezetésével<br />
(irányításával) hozzájutott.<br />
- A számonkérésnek mindig a tanuló tudására (és nem tudásának<br />
hiányosságaira) kell irányulnia. A hiányosságok feltárásának célja<br />
a további ismeretszerzés, illetve a hiányosságok pótlásának<br />
segítése.<br />
- Lehetıséget kell adni a tanulónak a számonkérés során feltárt<br />
hiányosságok pótlására, hibák kijavítására.<br />
- A tanuló teljesítményét mindenkor korrekt módon, az elvárás –<br />
képesség - teljesítmény egységében kell értékelni.<br />
- Az értékelés és minısítés során arra kell törekedni, hogy az<br />
érdemjegy vagy a szöveges minısítés mindenkor a tanuló<br />
teljesítményét tükrözze (és ne az osztályban, csoportban kialakult<br />
tudásbeli rangsorban elfoglalt helyét).<br />
241
- A tanulói teljesítmény értékelésekor a pozitív motiváció, a<br />
képességeknek a megerısítés útján történı fejlesztése az irányadó<br />
elv.<br />
Értékelés az alsó tagozaton<br />
1. Az értékelés módjai<br />
a) Szóbeli<br />
A tanuló magatartásáról, szorgalmáról, tanulmányi teljesítményérıl<br />
a tanítási órákon és más iskolai foglalkozásokon.<br />
Megfogalmazódhat<br />
- a tanító részérıl<br />
- a tanulótársak részérıl<br />
- önértékelés formájában.<br />
b) Írásbeli<br />
- A tanulói produktumokra írt, rövid lényegre utaló észrevételek<br />
megfogalmazása<br />
- Témazáró felmérések megoldásának értékelése százalékos<br />
teljesítménysávok megadásával, ezek minısítı jelzésével.<br />
(1) Elégtelen 0-40 % Még gyakorolj sokat, most nem sikerült!<br />
(2) Elégséges 41-55 % Munkád még elfogadható, de még sokat<br />
és figyelmesen kell<br />
gyakorolnod!<br />
(3) Közepes 56-79 % Munkád megfelelı!<br />
(4) Jó 80-90 % Jól dolgoztál!<br />
(5) Jeles 91-100 % Teljesítményed kiváló!<br />
1. A tanulót befolyásoló tényezık fejlettségének értékelési szempontjai<br />
elsı évfolyamon félévkor és év végén<br />
- Figyelem<br />
• Megfigyelıképesség<br />
• Figyelem tartóssága, terjedelme<br />
- Gondolkodás<br />
• A tananyag megértése<br />
• Összefüggések felismerése, alkalmazása<br />
• Probléma-megoldási képességének fejlettsége<br />
• Azonosító, megkülönböztetı képesség<br />
- Emlékezet<br />
• Bevésés, megtartás, felidézés<br />
• Mozgási emlékezet fejlettsége<br />
• Vizuális emlékezet fejlettsége<br />
• Verbális emlékezet fejlettsége<br />
• Testséma, térorientáció.<br />
242
A tanulási technikák fejlettségének, szintjeinek értékelési szempontjai<br />
elsı évfolyamon félévkor és év végén<br />
- Feladatmegoldásban nyújtott segítség igénylése<br />
- Munkatempó<br />
- Taneszközök használata<br />
- Önellenırzés<br />
Az alsó tagozaton a szöveges értékelés célja az, hogy a szülık pontos<br />
képet kapjanak gyermekük képességeinek és készségeinek<br />
fejlıdésérıl.<br />
A tanulók teljesítményének értékelési területei:<br />
osztályozó értekezlet<br />
• két alkalommal, félév és tanév vége elıtt tartandók<br />
• a tantárgyi osztályzatokról a szaktanár, a magatartás és szorgalom<br />
minısítésérıl az osztályfınök dönt az osztályban tanító pedagógusok<br />
javaslatának figyelembe vételével<br />
• az osztályozó értekezleten az osztályban tanító pedagógusok, az iskola<br />
igazgatója, vagy helyettese vesz részt<br />
• az osztályozó értekezlet pontos idejét az iskolai munkatervben rögzíteni<br />
kell<br />
igazgatói értékelés<br />
• iskolai szülıi értekezleten<br />
• félévi és tanévzáró értekezleteken<br />
• tanévzáró ünnepélyen<br />
osztályfınöki értékelés<br />
• tervének megfelelı számban és formában<br />
Szöveges értékelés az általános iskola alsó tagozatán<br />
A közoktatási törvény alapján az általános iskola elsı-harmadik évfolyamán -<br />
félévkor és év végén, továbbá a negyedik évfolyamon félévkor - szöveges<br />
minısítéssel kell kifejezni a tanuló teljesítményét, azt, hogy a tanuló kiválóan, jól<br />
vagy megfelelıen teljesített, illetve felzárkóztatásra szorul.<br />
A szöveges értékeléssel kapcsolatos elvi követelmények:<br />
• minısítés - központúság helyett fejlesztıközpontúság jellemezze<br />
• vegye figyelembe az életkori sajátosságokat<br />
243
• legyen összhang a NAT, a pedagógiai program, a helyi tantervi rendszer<br />
és a kimunkált értékelési koncepció között<br />
• jellemezze a gyakorlatot a rendszeres és folyamatos értékelés<br />
• személyre szóló és ösztönzı jellegő legyen<br />
• a tanítási-tanulási folyamat állandó kísérıjeként tudjon megerısítı,<br />
korrigáló, fejlesztı szerepet betölteni<br />
• konkrét egyénre szabott javaslatokkal jelölje meg a továbblépés útját és<br />
módját, nyelvi megformáltságában legyen közérthetı mind a tanuló, mind<br />
a szülı számára<br />
A szöveges értékelés pedagógiai, módszertani szabályai:<br />
• A szöveges értékelés elsısorban a gyereknek szól. A megszólításnál, a<br />
szöveg megformálásánál ezt tekintetbe kell venni.<br />
• Mindig törekedni kell az egyértelmő, pontos, nyelvi és stilisztikai<br />
szempontból igényesen megfogalmazott, érthetı fogalmazásra.<br />
• Minden tantestületnek, pedagógusnak meg kell szabnia a szöveges<br />
értékeléssel kapcsolatos mennyiségi és minıségi elvárását önmagával<br />
szemben, meg kell állapodnia abban, hogy melyik idıszak, teljesítmény<br />
milyen típusú, mőfajú mennyiségő értékelést kíván, ki kell alakítania az<br />
értékelési folyamat egyes lépéseit, metodikáját.<br />
• Kollégáinkkal együtt, közösen gondoljuk át és fogadjuk el azt a<br />
szempontrendszert, amelyet valamennyien fontosnak, értékelendınek<br />
tartunk, amelyek vezérfonalai lehetnek értékelésünk megírásának.<br />
• A szöveges értékelés nem teljesítményelvő: miközben nem mond le a<br />
hagyományos ismeretszerzésben elért eredmények értékelésérıl, a<br />
társas kapcsolatokat, az önismeret fejlıdését és még számos szociális<br />
kompetenciát egyenrangúnak tekinti az intellektuális teljesítménnyel.<br />
• Az értékelés sugalmazza azt az elvárást, amely szerint a gyerek legyen<br />
aktív részese a fejlıdésének, vállaljon felelısséget, szerepet saját<br />
tanulásában.<br />
• Az értékelés legyen személyre szabott, differenciált, árnyalt, a diákok<br />
valódi figyelmet, odafordulást, segítıkészséget tapasztalhassanak a<br />
pedagógus részérıl.<br />
• A diák aktuális állapotát, viselkedését, teljesítményét rögzítsük, ne<br />
mondjunk ítéletet (különösen az egész személyiségre vonatkozót ne), ne<br />
vonjunk le sommás következtetéseket, ne adjunk önmagát beteljesítı<br />
jóslatokat, tartsuk fenn a tévedés jogát, vagy legalábbis kerüljük a<br />
tévedhetetlenség látszatát.<br />
• Értékelésünk legyen elıremutató, az elérendı célhoz konkrétan utat<br />
mutató.<br />
• Mindig vegyük figyelembe a gyerek önmagához mért fejlıdését,<br />
képességeit, lehetıségeit, hogy reális és méltányos értékelést tudjunk<br />
adni!<br />
• Törekedjünk arra, hogy minél teljesebb kép, sokféle érték derüljön ki a<br />
gyerekekrıl, ezért vizsgáljuk tevékenységüket, viselkedésüket,<br />
munkájukat, megnyilvánulásaikat minél többféle szituációban (ha van,<br />
akkor saját óráinkon kívül más kolléga által tartott órákon – (hospitálás) -,<br />
iskolai rendezvényeken, iskolán kívüli programokon, stb.).<br />
244
• A kudarc okozta szégyen, feszültség kerülendı, de magával a kudarccal,<br />
szembe kell nézni, a szöveges értékelés kritikát, negatívumot is<br />
tartalmazhat. Ugyanakkor észre kell venni a gyerek próbálkozását, a<br />
nehézségekbıl való kilábalás szándékát is.<br />
• Dolgozzuk ki önmagunk számára azt a módszert, ahogy munkánk során<br />
rögzítjük az egyes diákok eredményeit, jellemzıit, erényeit és<br />
hiányosságait, vele kapcsolatos tapasztalatainkat.<br />
• A szöveges értékelés írásakor legyünk tudatában annak, hogy mintát<br />
adunk a gyerekeknek az értékelés, kritika, visszajelzés<br />
kommunikációjára, alapvetıen járulunk hozzá saját önértékelésük,<br />
értékrendjük kialakulásához.<br />
A szöveges értékeléshez kapcsolódó intézményi döntések:<br />
• Intézményünkben a tanulók teljesítményét szövegesen értékeljük az<br />
elsı, a második, a harmadik évfolyamon félévkor és év végén, valamint a<br />
negyedik évfolyamon félévkor.<br />
• A nevelıtestület döntése alapján a tanulók értékelésére tanév közben<br />
továbbra is alkalmazzuk az egytıl ötig terjedı érdemjegyeket.<br />
• A pedagógusok szabadon választhatnak, hogy az OM, egyéb<br />
tankönyvkiadók vagy pedagógiai mőhelyek által kidolgozott programot<br />
használnak a szöveges értékeléshez, vagy az értékelési szempont<br />
alapján egyénileg összeállított értékelés készítenek<br />
A tanulók tantárgyi teljesítményének értékelési szempontjai:<br />
• Az elvárható szintnek, képzési területeknek, tananyaggal kapcsolatos<br />
követelményeknek megfelelıen a szaktárgyi értékelési szempontokat is<br />
megfogalmazzuk.<br />
• Minden tantárgy esetén témakörönként vagy egy-egy fontosabb<br />
képesség alapján értékeljük a tanulókat. A témakörökhöz rendelt „kulcs<br />
kifejezések” kiegészítésével történik az értékelés.<br />
o A minısítés során a tanuló fejlıdését emeljük ki.<br />
o Felhívjuk a figyelmet a fejlesztésre váró területekre, a hiányok<br />
pótlására.<br />
o Javaslatot teszünk a fejlesztés módjára.<br />
o Az értékelésben részt vesznek a tanulók is.<br />
• Ha a tanuló a „felzárkóztatásra szorul” minısítést kapja, a szülı<br />
bevonásával az osztályfınök és a szaktanár értékeli a tanuló<br />
teljesítményét, megkeresik a tanuló haladását akadályozó tényezıket.<br />
• Az iskola biztosítja a következı lehetıségeket a sikeres fejlesztés<br />
érdekében:<br />
o korrepetálás, egyéni korrekció, fejlesztési ütemterv készítés–<br />
osztálytanító segítségével<br />
o<br />
o<br />
fejlesztı foglalkozás, kis létszámú fejlesztı csoportban – fejlesztı<br />
pedagógussal<br />
a szülık bevonása – családlátogatás, havonkénti részletes<br />
értékelés<br />
245
A szöveges értékelés dokumentumai:<br />
• Az elsı-harmadik évfolyamon – félévkor és év végén, továbbá a<br />
negyedik évfolyamon félévkor – szöveges minısítéssel kell kifejezni,<br />
hogy a tanuló kiválóan, jól vagy megfelelıen teljesített, illetve<br />
felzárkóztatásra szorul. A minısítésnek a tanuló teljesítményére,<br />
szorgalmára, magatartására vonatkozó megállapításokat kell<br />
tartalmaznia.<br />
• Az elsı-harmadik évfolyamokról kiállított bizonyítványok “Záradék”<br />
rovatába kell bejegyezni a tanuló továbbhaladását segítı nevelıtestületi<br />
döntéseket, szülıi kéréseket, és a tankötelezettség teljesítésével<br />
kapcsolatos egyéb megjegyzéseket.<br />
• Az elsı-harmadik évfolyamokon a tanuló szöveges minısítése az<br />
oktatási miniszter által engedélyezett bizonyítvány pótlapon (pótlapokon)<br />
történik. A kitöltött pótlap a bizonyítvány része. A pótlapot a bizonyítvány<br />
borítólapjának tárolójában kell elhelyezni. A pótlap kiállítását a kiállító<br />
köteles a bizonyítvány pótlap-jegyzékében (a megadott rovatok<br />
kitöltésével) igazolni.<br />
Az ellenırzés és értékelés az 5-8. évfolyamon<br />
Az ellenırzés<br />
Az ellenırzés fajtái:<br />
- szóbeli feleltetés<br />
- házi feladat, füzetvezetés ellenırzése<br />
- írásbeli számonkérési formák:<br />
- írásbeli felelet<br />
- beadandó, nagyobb elmélyülést igénylı házi dolgozat<br />
- röpdolgozat (bejelentés nélkül, aznapi házi feladatból)<br />
- dolgozat, feladatlap, teszt(elızı órán bejelentett, kisebb<br />
anyagrészbıl)<br />
- témazáró dolgozat (legalább egy héttel korábban<br />
bejelentett, összefoglalással elıkészített, teljes témakört<br />
felölelı).<br />
- a tanuló produktumának ellenırzése<br />
- valamilyen gyakorlati tevékenységgel összekapcsolva rajz,<br />
ének, technika, számítástechnika és testnevelés tantárgyból.<br />
- IKT eszközök alkalmazása<br />
Az ellenırzés funkciói:<br />
- folyamatos munkára készteti a tanulókat<br />
- folyamatos visszajelzést ad a tanárnak az egyes tanulók, illetve az<br />
egész csoport adott anyagrészbıl elért tudásszintjébıl<br />
- a tanulók reális önértékelésének, reális pályaválasztáshoz vezetı út<br />
megtalálásának eszköze.<br />
Értékelés<br />
246
A tanulók tanulmányi teljesítményének és elımenetelének értékelését,<br />
minısítését elsısorban az alapján végezzük, hogy a teljesítményük<br />
hogyan viszonyul az iskola helyi tantervében elıírt követelményekhez,<br />
emellett figyelembe vesszük azt is, hogy a tanuló képességei, eredményei<br />
hogyan változtak – fejlıdtek-e vagy hanyatlottak – az elızı értékelés óta.<br />
Az értékelés fajtái:<br />
- folyamatos<br />
A folyamatos értékelés funkciói<br />
- visszajelzés a diáknak a zökkenımentes továbbhaladás érdekében<br />
- jelzés a szülıknek a diák adott tantárgybeli elımenetelérıl.<br />
A folyamatos értékelés fajtái<br />
- órai értékelés (szóban az órai munka, az aktivitás visszajelzésére,<br />
IKT tudás tesztek))<br />
- szóbeli felelet értékelése<br />
- gyakorlati, illetve manuális tevékenység értékelése osztályzattal és<br />
szóban (készségtárgyakbeli teljesítmény értékelése)<br />
- írásos értékelés (írásbeli munka minısítésére: osztályzat –<br />
hozzáfőzött megjegyzések, tanácsok)<br />
- szülıknek üzenıfüzet vagy ellenırzı útján küldött jelzés a<br />
feltőnıen gyenge, vagy a kiemelkedı teljesítményért.<br />
Az érdemjegyekrıl a szülıt a tárgyat tanító nevelı értesíti a tájékoztató<br />
füzeten keresztül. A bejegyzéseket az osztályfınök 2 havonta ellenırzi,<br />
az elmaradt érdemjegyek beírását pótolja.<br />
A tanulók tanulmányi munkájának, teljesítményének egységes<br />
értékelése érdekében a tanulók írásbeli dolgozatainak, feladatlapjainak,<br />
tesztjeinek értékelésekor az elért teljesítmény (pontszám) érdemjegyekre<br />
történı átváltását a következı arányok alapján végzik a nevelık:<br />
(1) elégtelen 0 – 33 %<br />
(2) elégséges 34 – 50 %<br />
(3) közepes 51 – 75 %<br />
(4) jó 76 – 90 %<br />
(5) jeles 91 –100 %<br />
Félévi és tanévvégi értékelés<br />
A félévi és tanévvégi - tájékoztató füzetben, illetve bizonyítványban<br />
rögzített – értékelés funkciói:<br />
- félévkor: visszajelzése annak, hogy a tanuló hol tart a tantárgy<br />
ismeretanyagának, az<br />
abban való jártasságnak az elsajátításában.<br />
247
A félévi osztályzatnak kell kifejeznie azt, hogy a tanulói munka,<br />
aktivitás tendenciája<br />
megfelelı-e, a képessége szerinti legmagasabb szintő tudás<br />
megszerzéséhez vezet-e,<br />
visszajelzést kell adni arról, hogy megtalálta-e a tanuló a tantárgy<br />
eredményes<br />
elsajátításához szükséges tanulási módszereket.<br />
- év végén: az osztályzatban kifejezett értékelés azt mutatja meg,<br />
hogy a tanuló milyen szinten sajátította el a tantárgy adott tanévre<br />
elıírt követelményeit.<br />
A félévi és az év végi értékelés összhangban kell, hogy legyen az évközi<br />
értékelések során adott szóbeli, írásbeli és jegyekben kifejezett<br />
visszajelzésekkel.<br />
A 4. évfolyamon év végén, az 5-8. évfolyamon a félévi értesítıben és az év<br />
végi bizonyítványban a következı tantárgyakból elért eredményeket<br />
minısítjük:<br />
- a kötelezı tanítási órák mindegyikét<br />
- a választott tanítási órák tantárgyait<br />
- az önálló tantárgyként kezelt modulok értékelése, minısítése a<br />
többi tantárgyéval megegyezıen történik.<br />
2. A tanulók magatarása és szorgalma értékelésének és<br />
minısítésének alapelvei, követelményei, formái<br />
A magatartás fogalma:<br />
A tanuló viszonya az iskola értékrendjéhez; a házirendben rögzített<br />
viselkedési normák és íratlan viselkedési szabályok betartásának<br />
szintje, a tanuló viszonya társaihoz, az iskola dolgozóihoz.<br />
A magatartásjegy kialakításában a morális tulajdonságok játsszák a<br />
döntı szerepet.<br />
A magatartásjegy kialakításának elvei:<br />
A tanuló magatartásjegyében kifejezésre jut<br />
- az iskolában tanúsított viselkedése<br />
- társaihoz való viszonya<br />
- felnıttekhez való viszonya<br />
- a kulturált magatartás szabályaihoz való viszonya az iskolában és<br />
az iskolai rendezvényeken<br />
- beszédstílusa, hangneme<br />
- a munkavégzés fegyelme<br />
- az iskolába járási fegyelme<br />
- a korábbi magatartásához képest történt változás<br />
248
A szorgalom fogalma<br />
A tanuló viszonya a tanuláshoz, aktivitás, érdeklıdés.<br />
A szorgalomjegy kialakításának elvei<br />
- a képességhez mért teljesítmény minısítésének eszköze<br />
- az órai aktivitás, a személyiségbıl fakadó tulajdonságok figyelembe<br />
vételével minısíthetı<br />
- a jegynek tükröznie kell a változást<br />
- amennyire lehet el kell különíteni a magatartás jegytıl.<br />
A szorgalomjegyben kifejezésre jut a tanuló<br />
- tudás iránti igénye<br />
- képességéhez mért teljesítménye<br />
- tanórai munkája, aktivitása<br />
- feladattudata, feladatvégzése<br />
- iskolai felszerelésére vonatkozó igényessége.<br />
A magatartás és szorgalom minısítésének (a jegy kialakításának) formái<br />
- Folyamatos minısítés<br />
A pedagógusok folyamatosan, rendszeresen, következetesen reagálnak a<br />
tanuló megnyilvánulásaira (tanórán és tanórán kívüli szervezett<br />
foglalkozásokon)<br />
Kirívó magatartásbeli vétség, illetve a munkamorál feltőnı romlása<br />
esetén a szülıket szóban vagy írásban tájékoztatjuk.<br />
Kiemelkedı teljesítmény versenyeredmény, rendezvényen való szereplés,<br />
szervezımunkában való részvétel, stb.) jutalma szóbeli és írásbeli<br />
dicséret.<br />
A tanuló magatartását és szorgalmát az osztályközösség véleményét<br />
figyelembe véve az osztályfınök minden hónap végén értékeli és<br />
minısíti.<br />
- Félévi és év végi minısítés, jegy kialakítása<br />
A tanuló önértékelésének, az osztályközösség véleményének figyelembe<br />
vételével az osztályfınök kialakítja javaslatát.<br />
Az osztályban tanító tanárok testülete megvitatja azt.<br />
A döntést (vitás esetben szavazás segítségével) az osztályfınök hozza<br />
meg.<br />
249
Mind a magatartás, mind a szorgalom értékelése a tanulói személyiség<br />
alakításának, a tudás megszerzésére irányuló tevékenység segítésének<br />
eszköze.<br />
A tanuló magatartását és szorgalmát nem szabad mereven, a<br />
személyiségvonásainak figyelmen kívül hagyásával értékelni.<br />
Nem megengedett a kollektív büntetés.<br />
Az értékelés nem tükrözhet tanári rokon- vagy ellenszenvet.<br />
A minısítés nem büntetés és nem megtorlás, hanem folyamatos<br />
értékelés: célja minden esetben a nevelés, a jobbítás, a segítségnyújtás.<br />
Amennyiben a szülı nem ért egyet a pedagógusok által kialakított<br />
minısítéssel, az osztályfınököknek (illetve az osztályban tanító bármely<br />
pedagógusnak) törekednie kell a szülı meggyızésére.<br />
A tanulók magatartása és szorgalma értékelésének, minısítésének<br />
követelményei:<br />
1. évfolyam<br />
Az értékelés tartalmi szempontjai<br />
Magatartás<br />
- magatartási norma- és szabályismeret<br />
- szabálykövetés a tanórákon, foglalkozásokon, óraközi szünetekben,<br />
iskolai szabadidıben<br />
- a tanuló viszonya a társaihoz és a felnıttekhez<br />
- a tanuló viszonya a tulajdonhoz.<br />
Szorgalom<br />
- motiváltság; részvétel a tanulási tevékenységekben<br />
- a feladattudat fejlettsége, türelem, kitartás a feladatvégzésben<br />
- megbízhatóság és a teljesítés igénye.<br />
Követelmények<br />
MAGATARTÁS:<br />
Példás: A megismert magatartási szabályokat betartja. Az iskolában<br />
tanúsított magatartása fegyelmezett. Társaival segítıkész. A<br />
közösségben aktív. A felnıttekkel tisztelettudó, udvarias.<br />
250
Jó: A megismert magatartási szabályokat általában betartja. Az iskolai<br />
helyes magatartásra alkalmanként figyelmeztetni kell. Társaihoz,<br />
felnıttekhez való viszonya elfogadó.<br />
Változó: A megismert magatartási szabályokat gyakran megszegi. Az<br />
órai munkát, foglalkozást alkalmanként viselkedésével zavarja.<br />
Társaihoz, felnıttekhez való viszonya gyakran hangulata szerint változó.<br />
Osztályfınöki figyelmeztetése van.<br />
Rossz: A megismert magatartási szabályokat figyelmen kívül hagyja,<br />
vagy elutasítja. Viselkedésével sokszor zavarja az iskolai munkát és<br />
társait. A felnıttekkel, társaival elutasító vagy agresszióval reagál. Több<br />
osztályfınöki figyelmeztetése, intıje van.<br />
SZORGALOM.<br />
Példás: Tanulmányi munkája pontos, képességeinek megfelelıen végzi<br />
azt, megbízható. Feladatvégzésében kitartó, türelmes és igényes. Az órai<br />
munkában aktívan részt vesz. Felszerelése hiánytalan és vigyáz rá.<br />
Jó: Tanulmányi munkáját nem mindig a képességeinek megfelelıen<br />
végzi. A feladatvégzésében idınként hiányzik a kitartás, a pontosság. Az<br />
órai munkába bevonható. Felszerelése idınként hiányos.<br />
Változó: Tanulmányi munkában való részvétele ingadozó. Feladatait<br />
pontatlanul, hiányosan végzi el. Az órai munkába nehezen vonható be.<br />
Felszerelése gyakran hiányos.<br />
Hanyag: Képességeihez képest keveset tesz tanulmányi fejlıdése<br />
érdekében. Kötelességeit, feladatait elmulasztja. Az órai munkába nem<br />
kapcsolódik be, nem vonható be. Felszerelése rendszeresen hiányos.<br />
2-4. évfolyam<br />
MAGATARTÁS:<br />
Példás: A házirendet betartja. - Tanórán és a tanórán kívül<br />
példamutatóan, rendesen viselkedik. – Kötelességtudó, a feladatait<br />
teljesíti. – Szívesen, önként vállal feladatokat, és azokat teljesíti. –<br />
251
Tisztelettudó. - Társaival, a nevelıivel, a felnıttekkel szemben<br />
udvariasan, elızékenyen, segítıkészen viselkedik. - Az osztályközösség<br />
életében aktívan részt vesz. - Óvja és védi az iskola felszerelését, a<br />
környezetet. - Nincs írásbeli figyelmeztetése, intıje vagy megrovása.<br />
Jó: A tanítási órán vagy a tanórán kívüli foglalkozásokon rendesen<br />
viselkedik. - Feladatait a tıle elvárható módon teljesíti. – Megbecsüli<br />
saját, társai és környezete értékeit. Feladatokat önként nem vagy ritkán<br />
vállal, de a rábízott feladatokat teljesíti. - Az osztályközösség<br />
munkájában csak felkérésre, biztatásra vesz részt. - Nincs írásbeli intıje<br />
vagy megrovása.<br />
Változó: Az iskolai házirend elıírásait nem minden esetben tartja be. - A<br />
tanórán vagy tanórán kívül többször fegyelmezetlenül viselkedik. -<br />
Feladatait nem minden esetben teljesíti. Elıfordul, hogy társaival, a<br />
felnıttekkel szemben udvariatlan, durva. - A közösség, az iskola<br />
szabályaihoz nehezen alkalmazkodik. – Mások és környezetének értékeit<br />
nem óvja. - Igazolatlanul mulasztott. - Írásbeli figyelmeztetése, intıje<br />
vagy megrovása van.<br />
Rossz: A házirend elıírásait sorozatosan megsérti. - Feladatait<br />
egyáltalán nem, vagy csak ritkán teljesíti. - Magatartása fegyelmezetlen,<br />
rendetlen. - Társaival, a felnıttekkel szemben rendszeresen<br />
udvariatlanul, durván viselkedik, társai tanulását akadályozza. Mások<br />
tulajdonát, környezete értékeit nem becsüli. - Több alkalommal<br />
igazolatlanul mulasztott. - Több írásbeli figyelmeztetése, intıje vagy<br />
megrovása van.<br />
SZORGALOM:<br />
Példás: Képességeinek megfelelı, egyenletes tanulmányi teljesítményt<br />
nyújt. - Tanulmányi feladatait minden tantárgyból rendszeresen elvégzi.<br />
- A tanórákon aktív, szívesen vállal többlet feladatokat is, és azokat<br />
elvégzi. - Munkavégzése pontos, megbízható. - A tanórán kívüli<br />
foglalkozásokon, versenyeken önként részt vesz. - Taneszközei tiszták,<br />
rendesek, és ezeket a tanítási órákra mindig elhozza.<br />
Jó: Képességeinek megfelelı, viszonylag egyenletes tanulmányi<br />
teljesítményt nyújt. - Rendszeresen, megbízhatóan dolgozik. - A<br />
tanórákon többnyire aktív. - Többlet feladatot, tanórán kívüli<br />
foglalkozáson vagy versenyeken való részvételt önként nem vagy ritkán<br />
vállal, de az ilyen jellegő megbízatást teljesíti. - Taneszközei tiszták,<br />
rendezettek.<br />
Változó: Tanulmányi eredménye elmarad képességeitıl. - Tanulmányi<br />
munkája ingadozó, a tanulásban nem kitartó, feladatait nem mindig<br />
teljesíti. - Felszerelése, házi feladata gyakran hiányzik. - Önálló<br />
252
munkájában figyelmetlen, a tanórán többnyire csak figyelmeztetésre,<br />
felügyelettel dolgozik.<br />
Hanyag: Képességeihez mérten nagyon keveset tesz azért, hogy jobb<br />
eredményeket érjen el. - Az elıírt követelményeknek csak minimális<br />
szinten felel meg. - Tanulmányi munkájában megbízhatatlan,<br />
figyelmetlen. - Feladatait többnyire nem végzi el. - Felszerelése hiányos,<br />
taneszközei rendetlenek. - A tanuláshoz nyújtott nevelıi vagy tanulói<br />
segítséget nem fogadja el.<br />
5-8. évfolyam<br />
MAGATARTÁS<br />
Példás: Ismeri és megtartja az iskolai Házirendet, kötelezettségei<br />
teljesítésében példamutatásával társait is ösztönzi.<br />
A közösség érdekeit szolgáló faladatok elvégzését önként, szívesen<br />
vállalja.<br />
Feladatait legjobb tudása szerint, igyekezettel végzi. A tevékenységek<br />
tervezésében, szervezésében, értékelésében aktívan vesz részt.<br />
Tanáraival, társaival és a felnıttekkel szemben udvarias, elızékeny és<br />
segítıkész. Tiszteletben tartja mások személyiségét. Viselkedését a<br />
kultúráltság jellemzi. Megbecsüli és védi a társadalmi tulajdont és<br />
tiszteletben tartja mások tulajdonát. Fellép a rongálókkal szemben.<br />
Jó: Ismeri és megtartja az iskolai Házirendet. Kötelezettségeit<br />
maradéktalanul ellátja.<br />
A rábízott közösségi feladatok elvégzésében igyekezetet tanúsít. A<br />
felnıttekkel szemben udvarias, elızékeny. Társaival szembeni<br />
viselkedésében kisebb hiányosságok fordulnak elı. Védi a közvagyont és<br />
társai tulajdonát.(Az elbírálás idıszakában legfeljebb egy szóbeli<br />
figyelmeztetésben részesült).<br />
Változó: Az iskolai Házirend megtartásában és iskolai kötelezettségei<br />
teljesítésében gyakran vannak hiányosságok. A közösség érdekében<br />
végzendı feladatokkal szemben érdektelen, a munkát csak vonakodva<br />
látja el. A felnıttekkel és társaival szembeni viselkedésében sok<br />
hiányosság fordul elı. A társadalmi tulajdont nem becsüli, de hibáinak<br />
kijavítására némi igyekezetet tanúsít.<br />
Osztályfınöki figyelmeztetést kapott vagy két igazolatlan mulasztása<br />
van.<br />
Rossz: A Házirend szabályait tudatosan megszegi. A közösségi<br />
tevékenysége bomlasztó, társaira és az osztály közösségére rossz<br />
hatással van. A felnıttekkel és társaival szembeni viselkedésében<br />
alapvetı hiányosságok vannak (udvariatlan, tiszteletlen, goromba).<br />
Szándékosan rongálja a közvagyont, nem becsüli mások vagyonát.<br />
253
Igazgatói figyelmeztetésben részesült.<br />
SZORGALOM<br />
Példás: Munkáját képességeinek megfelelıen, igyekezettel végzi. Önként<br />
többletfeladatot is vállal. Az órákon figyel, az ott folyó munkában<br />
aktívan részt vesz. Munkája fegyelmezett, pontos és kitartó.<br />
Kötelességtudása társait is ösztönzi. Tudása gyarapításában,<br />
érdeklıdési körének<br />
megfelelıen önállóságot tanúsít. Képességeit és tehetségét<br />
kamatoztassa iskolánk érdekében is !<br />
Jó: Munkáját képességeinek megfelelıen végzi. Az órákon folyó<br />
munkában folyamatosan vesz részt. Munkájára mindig lehet számítani.<br />
Tudása gyarapításában idınként ösztönzésre szorul. Tevékenysége<br />
képességeinek és körülményeinek megfelelı.<br />
Változó: Munkáját nem képességeinek megfelelıen végzi el.<br />
Az órákon folyó munkában csak alkalmanként vesz részt. Tudása<br />
gyarapítására mindig figyelmeztetni kell. Tevékenysége elmarad a<br />
képességei, körülményei adta lehetıségektıl.<br />
Hanyag: Iskolai kötelezettségeit tudatosan elhanyagolja.<br />
Figyelmetlen, megbízhatatlan, feladatait nem látja el. (Bukott). Tudása<br />
gyarapítására nem hajlandó.<br />
Az általános iskolában az értékelésnél használt dokumentumok<br />
Évfolyam évközben félévkor tanév végén<br />
értékelı lap<br />
tájékoztató füzet értékelı lap<br />
napló<br />
napló<br />
napló<br />
törzslap<br />
1-3. évfolyam<br />
4. évfolyam<br />
5-8. évfolyam<br />
tájékoztató füzet<br />
napló<br />
tájékoztató füzet<br />
napló<br />
értékelı lap<br />
napló<br />
tájékoztató<br />
füzet<br />
napló<br />
bizonyítvány<br />
napló<br />
törzslap<br />
bizonyítvány<br />
napló<br />
törzslap<br />
3. Az írásbeli beszámoltatások korlátai, a tanulók tudásának<br />
értékelésében betöltött szerepe, súlya<br />
1. Az írásbeli beszámoltatás formái<br />
Diagnosztikus mérés<br />
Célja: a tanulók elızetes ismereti szintjének megállapítása,<br />
helyzetfelismerés, feladat<br />
254
meghatározó jelleggel az adott tanulócsoportra<br />
A teljesítményeket pontszámokban ill. százalékokban kifejezve<br />
értékeljük,<br />
nem osztályozzuk<br />
Diagnosztikus mérést valamely osztályfokra való belépéskor,<br />
tanárváltáskor végzünk.<br />
Formatív mérés<br />
Célja: a tanulási folyamat eredményének követése<br />
Formái:<br />
írásbeli felelet<br />
röpdolgozat<br />
témaközi felmérés<br />
témazáró dolgozat<br />
A teljesítményeket – a tantervi követelményekkel való összehasonlítás<br />
alapján – osztályozzuk<br />
A tanulási folyamat által meghatározott idıben rendszeresen<br />
tervszerően elosztott gyakorisággal végezzük<br />
Szummatív mérés<br />
Célja: az adott évfolyamon, vagy az iskoláztatás szakasz határán<br />
tanítási – tanulási folyamat<br />
eredményének mérése<br />
a<br />
Formái:<br />
év végi felmérés<br />
szintmérés<br />
képességmérés<br />
ismeret és tájékozottság mérése<br />
A teljesítményeket a tananyag követelményeivel ( minimum, átlagos,<br />
optimum<br />
szinthez ) összehasonlítva pontokba és százalékokban kifejezett itemek<br />
szerint<br />
értékeljük, osztályozzuk<br />
Megtervezzük az egyén és az adott közösség egészének számára a<br />
szükséges korrekciót.<br />
A magyar oktatás helyzetének, színvonalának megállapítását célzó<br />
országos és<br />
nemzetközi mérések.<br />
Oktatási Minisztérium – OKÉV által kijelölt mérések, melynek<br />
anyagát és idejét az oktatási miniszter rendeletben határozza meg.<br />
(Képességmérések,<br />
MONITOR vizsgálat stb.)<br />
255
Az írásbeli beszámoltatás különféle formáit alkalmazni hivatott<br />
személyek:<br />
tanító, szaktanár<br />
munkaközösség –vezetı<br />
szaktanácsadó<br />
igazgató-helyettes, igazgató<br />
2. Az írásbeli beszámoltatás rendje<br />
• Bejelentés nélküli témazáró dolgozatot nem íratunk.<br />
• A félévi és év végi osztályzatok eldöntésénél a témazárók eredményét<br />
nagyobb hangsúllyal vesszük figyelembe.<br />
• Egy napon nem íratunk két tantárgynál több tárgyból témazáró<br />
dolgozatot. A témazárók idıpontjáról a pedagógus 1 héttel korábban<br />
tájékoztatja a tanulókat. A kijavításra 2 hét áll rendelkezésre.<br />
• A félévi és tanév végi minısítés nem alakítható ki csak írásbeli<br />
számonkérés alapján született érdemjegyekbıl azokból a<br />
tantárgyakból, amelyek alkalmasak a szóbeli kifejezıkészség<br />
fejlesztésére.<br />
• A bizonyítottan részképesség-hiányos (dyslexiás), illetve<br />
írásképtelenséget okozó fogyatékkal élı diákot az írásbeli számonkérés<br />
alól fölmentjük a szakértıi bizottság javaslata alapján.<br />
• Az írásbeli kifejezıkészség fejlesztésébe beleértendı az is, hogy<br />
megtanítjuk a diákokat az információhordozók használatára. (Pl.<br />
szövegszerkesztés, az Internet használata levelezésre, forrásgyőjtésre,<br />
stb.).<br />
• A diákok írásbeli dolgozatait, beszedett füzetét, beadott munkáját<br />
rövid idın belül értékelni, javítani kell: ellenkezı esetben annak –<br />
fontosabb – visszajelzés jellege háttérbe szorul „jegyszerzı” funkciója<br />
mögött.<br />
• Az értékelésre beadott tanulói munkákat vissza kell adni a<br />
készítıiknek, illetve csak a tanuló engedélyével ırizheti meg azokat a<br />
pedagógus.<br />
• A tanulókat tájékoztatni kell arról, hogy melyik tantárgyi füzetüket,<br />
jegyzetüket kérheti el, szedheti be pedagógus. (Elızetes bejelentés<br />
nélkül a tanuló magánfeljegyzéseit, jegyzeteit nem szabad elvenni.)<br />
Az általános iskolában az értékelésnél használt dokumentumok<br />
Évfolyam évközben félévkor tanév végén<br />
256
1-3. évfolyam<br />
4. évfolyam<br />
5-8. évfolyam<br />
tájékoztató füzet<br />
napló<br />
tájékoztató füzet<br />
napló<br />
tájékoztató füzet<br />
napló<br />
értékelı lap<br />
napló<br />
értékelı lap<br />
napló<br />
tájékoztató<br />
füzet<br />
napló<br />
értékelı lap<br />
napló<br />
törzslap<br />
bizonyítvány<br />
napló<br />
törzslap<br />
bizonyítvány<br />
napló<br />
törzslap<br />
4. Az otthoni (napközis, tanulószobai) felkészüléshez elıírt írásbeli<br />
és szóbeli feladatok meghatározásának elvei és korlátai<br />
A házi feladatok kitőzésének elvei és gyakorlata<br />
1. Kötelezı házi feladat<br />
A házi feladat céljai:<br />
- újra feldolgozni, elmélyíteni, rögzíteni az órán tanultakat<br />
- készségszintig gyakorolni a tanult algoritmusokat<br />
- önálló kutatómunkát végezni valamely témában<br />
- alkotó munkát végezni valamely témában<br />
Szóbeli házi feladat<br />
Tananyaghoz kapcsolódó: elnevezések – szakkifejezések<br />
fogalmak – összefüggések<br />
szabályok – törvények<br />
ismeretek, melyet az óravázlat ill. a<br />
tankönyv tanár által<br />
kijelölt részei tartalmaznak.<br />
Kötelezı olvasmány, melyet a magyar nyelv és irodalom tanterv<br />
évfolyamonként<br />
megjelöl<br />
Tananyaghoz kapcsolódó, az ismeretek elmélyítését szolgáló<br />
szemelvények, ajánlott<br />
irodalom<br />
Memoriterek – melyet a szaktárgyi tanterv megjelöl.<br />
Írásbeli házi feladat<br />
Tankönyv, munkafüzet, feladatgyőjtemény, iskolai füzet, tanító – tanár<br />
által kijelölt<br />
feladatainak megoldása.<br />
Tananyag szerves részét képezı fogalmazások, írásbeli elemzések,<br />
győjtımunkák<br />
elkészítése.<br />
257
Általános rendelkezések a kötelezı házi feladatra vonatkozóan<br />
A szóbeli és írásbeli házi feladat mindenkor szervesen kapcsolódjon a<br />
tanóra anyagához, témájához.<br />
Célja minden esetben a tanórán szerzett ismeretek megszilárdítása,<br />
elmélyítése és a tantárgyi készségek begyakorlása legyen.<br />
A rendszeres írásbeli házi feladat mennyisége átlagosan tantárgyanként<br />
fél óránál több felkészülést ne követeljen a tanulótól.<br />
Hétvégére (péntekrıl - hétfıre), valamint tanítási szünet idejére<br />
legfeljebb annyi kötelezı házi feladat adható, amennyi egyik óráról a<br />
másikra szokásos.<br />
A házi feladatot elmulasztók a tanító és a szaktanár által kidolgozott<br />
rendszerő elmarasztalásban részesülnek. Az el nem készített, illetve<br />
hibás, hiányos házi feladat értékelésekor különbséget kell tenni a<br />
mulasztás okai szerint:<br />
- nem büntetjük a tanulót, ha a mulasztás, hiány, hiba a<br />
feladat vagy annak alapjául szolgáló anyag nem értésébıl<br />
fakad<br />
- meg kell adni a tanulónak a házi feladat pótlásának a<br />
lehetıségét, ha önhibáján kívül (igazolt betegség)<br />
mulasztotta azt el<br />
- a hanyagságból elmulasztott írásbeli feladat nem<br />
értékelhetı elégtelennel (Érdemjegyet csak tudásra adunk.<br />
Az el nem készített feladattal tudásszint nem mérhetı. A<br />
házi feladat elvégzésének hanyagságból történı<br />
elmulasztásakor pedagógiai eszközöket és módszereket<br />
alkalmazunk. Ez lehet feleltetés, a házi feladathoz hasonló<br />
feladat dolgozat formájában történı megíratása, pótfeladat<br />
kitőzése, stb.).<br />
A házi feladat ellenırzése, megbeszélése következetes legyen a<br />
legközelebbi órán.<br />
Módszere lehet:<br />
a tanulók önellenırzése<br />
a tanító - tanár javítása<br />
Félévente minden nevelı kötelessége tanítványai füzetét, írásbeli<br />
munkáját<br />
legalább egyszer áttekinteni.<br />
Alsó tagozaton – különösen elsı osztályban – az eredményes<br />
készségfejlesztés<br />
érdekében havi gyakorisággal.<br />
Írásbeli házi feladat értékelése - tartalmi és formai szempontból -<br />
egyaránt fontos, ezt a<br />
nevelı szóban és írásban is közölheti a tanulóval.<br />
Korrekció<br />
Tartalmi vagy formai igénytelenség esetén a feladat újra íratása.<br />
Hibás feladatmegoldás javítása egyéni esetben.<br />
258
Osztályt érintı általános hiba esetén újratanítás, hiányosságok<br />
pótlása.<br />
2. Szorgalmi ( házi ) feladat<br />
Minden esetben a tanuló önkéntes vállalása alapján történik.<br />
Szóbeli házi feladat<br />
Vállalt kiselıadás a tananyaghoz kapcsolódva.<br />
Ajánlott olvasmány – melynek a jegyzékét a magyar nyelv és irodalom<br />
tanterv megjelöl<br />
évfolyamonként.<br />
Házi és felmenı versenyekre való felkészülés.<br />
Írásbeli szorgalmi házi feladat<br />
Képességek fejlıdését, tehetség fejlesztését, kibontakozását elısegítı<br />
feladatok megoldása.<br />
Levelezıs és versenyfeladatok megoldása.<br />
Írásbeli pályamunkák készítése.<br />
Általános rendelkezések szorgalmi ( házi ) feladatra vonatkozóan<br />
Szóbeli és írásbeli szorgalmi feladat a tantárgyi követelményeken felüli<br />
teljesítményt célozza. Hozzájárul a tanuló széleskörő tájékozottságához.<br />
Szaktanár ajánlása, motivációja alapján a tanuló önként vállalása.<br />
A szorgalmi feladat mennyisége: a tanuló teherbírásán és kitartásán is<br />
múlik<br />
más – más elvárás lehet egyénenként<br />
óvakodjunk, hogy túl sok feladat adásával a<br />
tanuló a kedvét ne veszítse el.<br />
Szorgalmi feladat gyakorisága: a tanulók elfoglaltságát figyelembe véve<br />
történjen<br />
átlagosan havonta egy-két alkalommal<br />
adjunk,<br />
kivétel a verseny felkészülés idıszaka.<br />
Pedagógiai szempontból szükséges a szorgalmi feladat megoldásához<br />
plusz tanári segítség nyújtása.<br />
Minden esetben a szorgalmi munkát:<br />
ellenırizzük, értékeljük ( az igazi pedagógiai értéke akkor<br />
van, ha ez a közösség elıtt történik )<br />
az érdemi szorgalmi munkát jutalmazzuk ( a tanító és a<br />
szaktanár által kidolgozott rendszerő jutalomban részesüljön.<br />
5. A tanulók jutalmazásának elvei és formái<br />
259
Azt a tanulót, aki képességeihez mérten példamutató magatartást<br />
tanúsít, vagy<br />
folyamatosan jó tanulmányi eredményt ér el, vagy<br />
az osztály, illetve az iskola érdekében közösségi munkát végez, vagy<br />
iskolai, illetve az iskola érdekében közösségi munkát végez, vagy<br />
elıadásokon, bemutatókon vesz részt, vagy<br />
bármely más módon hozzájárul az iskola jó hírnevének megırzéséhez és<br />
növeléséhez az iskola jutalomban részesíti.<br />
Jutalom egy-egy idıszak eredményes munkájáért, vagy valamely<br />
kiemelkedı teljesítményért adható.<br />
A tanulók elismerésének fokozatai és alkalmai:<br />
a./ Az iskolában tanév közben elismerésként a következı dicséretek<br />
adhatók<br />
- szaktanári dicséret<br />
- napközis nevelıi dicséret<br />
- osztályfınöki dicséret<br />
- igazgatói dicséret<br />
- nevelıtestületi dicséret<br />
b./ Az egész évben kiemelkedı munkát végzett tanulók a tanév végén<br />
- kiváló tanulmányi eredményért<br />
- példamutató magatartásért<br />
- kiemelkedı szorgalomért<br />
- példamutató magatartásért és kiemelkedı szorgalomért<br />
dicséretben részesíthetık.<br />
A dicséretet a tanuló bizonyítványába be kell vezetni.<br />
A nyolc éven át példamutató magatartást<br />
kiemelkedı szorgalmat<br />
kiváló tanulmányi eredményt<br />
kiemelkedı kulturális és/vagy sporteredményt<br />
elért tanulók iskolai plakettet és oklevelet kapnak, melyet a tanévzáró<br />
ünnepélyen az iskola közössége elıtt vehetnek át.<br />
Nevelıtestületi dicséret<br />
Az egyes tanévek végén a kitőnı tanulmányi eredményt, példamutató<br />
magatartást és szorgalmat elért tanulók oklevelet és könyvjutalmat<br />
kapnak, melyet az igazgatótól vesznek át a tanévzáró ünnepélyen.<br />
Az egyes tanévek végén jó tanulmányi munkáért (legfeljebb 2 „jó”<br />
minısítés lehet a „jelesen” kívül), példás magatartásért és kiemelkedı<br />
szorgalomért (legfeljebb a magatartás jó) az osztályfınök tanévzárón az<br />
osztályközösség elıtt a tanulónak jutalomkönyvet adhat.<br />
260
Az iskola szintő versenyek elsı három helyezettje oklevelet és<br />
könyvjutalmat kap, melyet az iskola közössége elıtt vehet át.<br />
Az iskolán kívüli versenyeken, vetélkedıkön, elıadásokon, bemutatókon<br />
kiemelkedıen szereplı tanulók igazgatói dicséretben részesülnek. A<br />
dicséretet az igazgató a tanévzáró ünnepélyen ismerteti.<br />
A kiemelkedı eredménnyel végzett együttes munkát, az egységes<br />
helytállást tanúsító tanulói közösséget csoportos dicséretben és<br />
jutalomban lehet részesíteni. Az elismerésre az osztályfınök,<br />
munkaközösségek tesznek javaslatot.<br />
6. Fegyelmezı intézkedések formái és alkalmazásának elvei<br />
Azt a tanulót, aki<br />
- tanulmányi kötelezettségeit folyamatosan nem teljesíti, vagy<br />
- a tanulói házirend elıírásait megszegi, vagy<br />
- igazolatlanul mulaszt, vagy<br />
- bármely módon árt az iskola jó hírnevének<br />
büntetésben lehet részesíteni.<br />
A fegyelmezı intézkedések alkalmazásánál a fokozatosság elve<br />
érvényesül, melytıl indokolt esetben – a vétség súlyára tekintettel – el<br />
lehet térni.<br />
A tanulóval szemben a következı fegyelmezési intézkedések hozhatók:<br />
- szaktanári vagy ügyeletes tanári<br />
- napközis nevelıi<br />
- osztályfınöki figyelmeztetés<br />
- osztályfınöki intés<br />
- osztályfınöki megrovás<br />
- igazgatói intés<br />
- igazgatói megrovás<br />
- tantestületi intés<br />
- tantestületi megrovás<br />
A figyelmeztetés lehet, a következı javaslat alapján:<br />
- szaktanári vagy napközis nevelıi: a tantárgy követelményeinek<br />
nem teljesítése, felszereléshiány, házi feladat többszöri hiánya,<br />
valamint az órákon, foglalkozásokon elıforduló többszöri<br />
fegyelmezetlenség miatt,<br />
- ügyeletes tanári: a tanítás elıtt vagy az óraközi szünetben történt<br />
fegyelmezetlenség miatt,<br />
261
- osztályfınöki figyelmeztetés: a tanuló halmozottan jelentkezı<br />
tanulmányi és magatartásbeli kötelezettségszegése és a házirend<br />
enyhébb megsértése, igazolatlan mulasztás miatt. Az osztályfınöki<br />
intés és megrovás az osztályfınöki figyelmeztetést követıen<br />
adható, kivéve, ha a cselekmény súlya az azonnali intés<br />
alkalmazását teszi szükségessé.<br />
Az igazgatói és a tantestületi fegyelmezı intézkedések kiszabását –<br />
a körülmények mérlegelésével – az osztályfınök kezdeményezi.<br />
A büntetést írásba kell foglalni, és azt a szülı tudomására kell hozni.<br />
262
A kollégium pedagógiai<br />
programja
1. Bevezetés<br />
A kollégium az I. Béla Gimnázium, Informatikai Szakközépiskola,<br />
Kollégium, Általános Iskola és Óvoda többcélú intézmény: közös<br />
igazgatású intézmény szakmailag önálló szervezeti egysége.<br />
1.1. Az intézményegység alapadatai<br />
• Székhelyen kívüli telephely, 002 kódszámú feladat-ellátási hely<br />
• Címe: 7100 Szekszárd, Kadarka u. 29.<br />
• Típusa: Kollégium<br />
• Kollégiumi férıhelyek száma: 200<br />
A kollégium részt vesz a Hátrányos Helyzető Tanulók Arany János<br />
Kollégiumi Programjában<br />
1.2. A kollégium tevékenységét meghatározó jogszabályok:<br />
• A közoktatásról szóló – többször módosított – 1993. évi LXXIX.<br />
törvény<br />
• A 36/2009.(XII.23.) OKM rendelet a Kollégiumi Nevelés Országos<br />
Alapprogramjának (KNOAP) kiadásáról szóló 46/2001.(XII.22.) OM<br />
rendelet módosításáról.<br />
• A 11/1994 (VI.8) MKM rendelet a nevelési-oktatási intézmények<br />
mőködésérıl<br />
• A 2003.évi CXXV. törvény az Egyenlı bánásmód és esélyegyenlıség<br />
elımozdításáról.<br />
• 243/2003. (XII. 17.) Korm. Rendelet a Nemzeti alaptanterv<br />
kiadásáról, bevezetésérıl és alkalmazásáról<br />
A kollégium pedagógiai programja összhangban van az intézmény<br />
Pedagógiai programjával, figyelembe veszi az SZMSZ és az IMIP elıírásai<br />
2. Helyzetelemzés<br />
2.1. A tanulók jellemzıi:<br />
Koedukált kollégiumunk 14-25 év kor közötti középiskolai tanulók<br />
elhelyezésére biztosít lehetıséget.<br />
A férıhelyek megoszlása: kétharmada a lányok, egyharmada a fiúk<br />
elhelyezését biztosítja, az épület sajátosságaként ez az igényeknek<br />
megfelelıen változtatható. Az intézmény az I. Béla Gimnázium tanulói<br />
mellett a város összes középiskolájából fogad diákokat A tanulók<br />
264
összetételére iskolatípus tekintetében a sokszínőség jellemzı, a<br />
középfokú iskolarendszer teljes palettája megtalálható, esetenként a<br />
gyermekvédelmi szervezet intézkedéseként általános iskolai tanuló is<br />
elhelyezésre kerül.<br />
A heterogenitás megjelenik szociális és családi háttér tekintetében is, a<br />
diákok egy része hátrányos helyzető (HH) és halmozottan hátrányos<br />
helyzető (HHH).<br />
A kollégista tanulók többsége Tolna megye kistelepüléseirıl és városaiból,<br />
kisebb része más megyébıl érkezik.<br />
2.2. A mőködés belsı feltételrendszerének bemutatása<br />
A szervezet felépítése, a személyi feltételek<br />
A többcélú intézmény élén az igazgató áll, aki szorosan együttmőködik a<br />
kollégiumi intézményegység élén álló kollégiumvezetıvel.<br />
A kollégiumvezetı munkáját munkaközösség-vezetı és az Arany János<br />
Kollégiumi Program programgazdája segíti.<br />
A nevelıtestület tagjai: a kollégiumi nevelıtanárok, az oktatómunkát<br />
közvetlenül segítı pedagógiai felügyelık (pedagógus végzettséggel), és a<br />
szociális munkás.<br />
A nevelıtestület tagjai rendelkeznek a törvény által elıírt, vagy még<br />
megengedett végzettséggel. A kollégiumi nevelıtanárok és a pedagógiai<br />
felügyelık egy része több diplomával /pedagógus szakvizsgával<br />
rendelkezik, ismereteiket az oktató-nevelı munka területeit érintı<br />
továbbképzéseken egészítik ki. (Kooperatív technikák, IPR módszerek<br />
alkalmazását támogató képzés, IKT oktatásban történı alkalmazását<br />
segítı képzés, informatikai alapozó képzés, új tanulásszervezési eljárások<br />
(projekt, témahét), tevékenységközpontú pedagógiák, mérés és értékelés,<br />
hatékony tanuló- megismerési technikák, professzionális tanári<br />
kommunikáció, változásmenedzsment, pályaépítés és szociális<br />
kompetencia oktatócsomag bevezetését segítı képzések, SNI gyermekek<br />
együttnevelésére felkészítı képzés). A TÁMOP 3.1.4 pályázat keretein<br />
belül a pályázatba bevont pedagógusok IKT Portfólió készítés tartalmú<br />
„Jó gyakorlat” átvételén vettek részt.<br />
265
A pedagógusok szakmai-módszertani és szemléletbeli megújulásához<br />
elengedhetetlen az új tanulásszervezési módok elsajátítása. Cél, hogy a<br />
kollégiumban általánossá váljék a kulcskompetenciák fejlesztését elıtérbe<br />
helyezı fejlesztési tevékenység, amelyekre minden egyénnek szüksége van<br />
személyes boldogulásához és fejlıdéséhez, az aktív állampolgári léthez, a<br />
társadalmi beilleszkedéshez és a munkához.<br />
Mindegyik egyformán fontos, mivel mindegyik hozzájárul a sikeres élethez<br />
egy tudásalapú társadalomban. Célunk, hogy a pedagógusok az<br />
eszközjellegő kompetenciafejlesztés mellett a szociális, életviteli és<br />
környezeti, valamint az életpálya-építési kulcskompetencia fejlesztésében<br />
is nagy szaktudással és gyakorlattal rendelkezzenek.<br />
A kollégiumi nevelıtanárok és a könyvtáros tanár a képzettségüknek<br />
megfelelı tantárgyakból (angol nyelv, magyar nyelv és irodalom,<br />
matematika, testnevelés, földrajz, történelem) felzárkóztató és<br />
tehetséggondozó, kompetenciafejlesztı foglalkozásokat tartanak.<br />
A szakos ellátottság részben biztosítja a szaktárgyi lefedettséget. A hiányt<br />
megbízási szerzıdéssel alkalmazott pedagógusokkal pótoljuk. Egyes<br />
szakkörök szervezésénél külsı szakembereket vonunk be (pl. önvédelmi<br />
sport, cigánytánc, aerobik). Megbízással az SNI tanulók fejlesztésére<br />
fejlesztı pedagógust, a kollégisták pszichológiai ellátására pszichológust<br />
alkalmazunk.<br />
A szociális munkás segíti a pedagógusok gyermek és ifjúságvédelmi<br />
tevékenységét, segítséget nyújt a hátrányos és halmozottan hátrányos<br />
tanulók szociális és mentálhigiénés problémáinak megoldásában, kiemelt<br />
feladata az Arany János Kollégiumi Programban résztvevık támogatása.<br />
A kollégiumban nem pedagógus munkakörben foglalkoztatott dolgozók (a<br />
két portás és a kollégium gondnoka) munkáját is a gyermekközpontúság,<br />
az empátia jellemzi, ezzel támogatják nevelımunkánk eredményességét.<br />
Kiemelt fontosságú az alkalmazotti közösség együttmőködése a tanulók<br />
jó légkörben történı nevelése érdekében.<br />
Tárgyi feltételek<br />
Az épület 1967-ben épült. A kollégium belsı és külsı környezete<br />
biztosítja a nevelési célok megvalósíthatóságát, szolgálja a kollégisták<br />
biztonságát, kényelmét, megfelel az otthonosság általános<br />
kritériumainak.<br />
Megteremti – a jogszabályi elıírásoknak megfelelıen – a nyugodt tanulás,<br />
az önálló ismeretszerzés, a kulturális, a sport és egyéb szabadidıs<br />
tevékenységek, valamint a diákkörök, szakkörök mőködésének feltételeit.<br />
A kollégium gondoskodik a tanulók nyugodt pihenésérıl, az egyéni<br />
visszavonulás lehetıségérıl.<br />
266
Egy épületben 8 lakószinten 58 lakószobával, nyolc tanulószobával<br />
rendelkezünk.<br />
A tanulók elhelyezése 3 vagy 4 férıhelyes lakószobákban történik.<br />
Szociális helységeink emeletenként és nemenként a szabványok szerinti<br />
elosztásban és mennyiségben rendelkezésre állnak.<br />
Mosásra alkalmas helyiség a szükséges berendezésekkel (mosógép,<br />
centrifuga) a megfelelı biztonsági elıírások mellett emeletenként<br />
biztosítva van. A földszinti teakonyhában lehetıség van az ételek<br />
melegítésére és a kulturált étkezésre.<br />
Éttermünkben egyidejőleg 200 fı tud étkezni. Orvosi rendelıvel<br />
rendelkezünk, ahol szakképzett ápoló várja az ellátásra szorulókat reggel<br />
6.30-7.30 és este 18.30-19.30 között, napi 2 órában.<br />
Társalgó (tv, DVD lejátszó, videó), könyvtár – félállású könyvtárossal –<br />
segíti a szabadidı hasznos eltöltését. A könyvtárhasználat a kollégium<br />
társalgójában a tanulók igényeihez igazodva megoldott.<br />
A mőködéshez szükséges egyéb helyiségek: rádióstúdió, számítógépes<br />
terem/mérıszoba a szükséges bútorzattal és technikai eszközökkel,<br />
konditerem, aerobik-terem, tanári szoba, kollégiumvezetıi, Arany János<br />
Kollégiumi Program programvezetıi, és gondnoki iroda, porta, a nevelık<br />
számára 8 db – külön vizesblokkal ellátott – nevelıi szoba, raktárak.<br />
A szervezési és biztonsági okokból elengedhetetlen belsı és külsı<br />
kommunikációs rendszerekkel rendelkezünk.(riasztó, telefonok,<br />
rádióstúdió).<br />
A kollégium mőszaki állapota elfogadható, azonban sok területen<br />
felújításra szorul.<br />
A 2008/2009. tanév végén a kollégiumban három szinten három ágyas<br />
hálószobákat alakítottak ki modern bútorokkal és több tanulószoba<br />
berendezését is korszerőre cserélték. A belsı udvar is megújult, térkı<br />
burkolat, növények és kerti bútorok elhelyezése tette otthonossá.<br />
Az intézmény nagyrészt rendelkezik azokkal az eszközökkel, amelyek<br />
szükségesek a kollégiumi tevékenységek (kulturális, sport, szakkör és<br />
egyéb szabadidıs tevékenységek) szervezéséhez. Törekszünk az<br />
eszközállomány folyamatos bıvítésére, kihasználjuk a pályázati<br />
lehetıségeket, amelyek eddig is nagymértékben segítettek a feltételek<br />
javításában.<br />
A foglalkozásokon info-kommunikációs technológiát, (IKT.) eszközöket<br />
alkalmazunk, interaktív tábla használható a kompetenciafejlesztı<br />
foglalkozások tananyagának feldolgozására. Az internet-elérhetıség<br />
biztosított, a lakószobák egy részében számítógépek állnak rendelkezésre.<br />
Fejlesztési igények:<br />
267
• A kollégium szociális helyiségeinek – mosdó-zuhanyzó, WC<br />
korszerősítése, a csatornarendszer cseréje,<br />
• A villamosvezetékek és a világítás korszerősítése,<br />
• A nyílászárók javítása, cseréje,<br />
• Az intézmény főtési, hőtési és használati melegvíz - ellátó<br />
rendszerének korszerősítése,<br />
• A gondnoki iroda és a porta hıszigetelése,<br />
• A hálószobák, a tanulószobák és a társalgó elavult bútorzatának a<br />
cseréje,<br />
• A lakószobák bejárati ajtóinak cseréje, korszerő, biztonságos zárak<br />
felszerelése,<br />
• A kollégium helyiségeinek felújítása, festése,<br />
• A számítógéppark felújítása, cseréje, számítógépterem kialakítása<br />
internet-hozzáféréssel,<br />
• A könyvtár kialakítása, a könyvállomány fejlesztése<br />
kompetenciaalapú tankönyvekkel, oktatási segédanyagokkal,<br />
felszerelése korszerő számítógéppel és nyomtatóval, internetelérhetıséggel,<br />
• Biztonsági kamerák elhelyezése a folyosókon,<br />
• Füstjelzı rendszer beépítése,<br />
• A kollégium külsı környezetének (sportpálya felé vezetı terület)<br />
rendbetétele, tereprendezése és balesetvédelmi szempontból is<br />
megfelelı burkolattal ellátása.<br />
3. A kollégiumi élet szervezése<br />
Kollégiumunk – belsı életének szabályozása során – biztosítja a tanulók<br />
optimális testi-lelki-értelmi fejlıdésének feltételeit, beleértve<br />
• a szociális ellátást,<br />
• a napi rendszeres étkezést,<br />
• a tisztálkodás, mosás és vasalás lehetıségét,<br />
• az elıírásoknak megfelelı egészségügyi ellátást,<br />
• a személyközpontú, kényelmes, otthonos lakhatási és tanulási<br />
feltételeket,<br />
• a jó minıségő tudáshoz és a kikapcsolódást, feltöltıdést szolgáló<br />
kulturális-, sport- és egyéb szabadidıs tevékenységekhez való<br />
hozzáférést,<br />
• a nyugodt pihenés, az egyéni visszavonulás lehetıségét,<br />
• a biztonságot és az érzelmi védettséget.<br />
A kollégiumban pedagógiai felügyelıi rendszer mőködik. A kollégiumi<br />
nevelıtanárok – hétfıtıl csütörtökig –14.00-21.00 közötti idıszakban<br />
végzik munkájukat (kötelezı óra: heti 24 óra), pénteken, nevelıtestületi<br />
értekezleten és Arany János Kollégiumi Program esetmegbeszélésén<br />
vesznek részt.<br />
268
A kollégium 24 órás nyitva tartásának 21.00-14.00-ig terjedı<br />
idıtartamában a tanulók felügyeletét a pedagógiai munkát közvetlenül<br />
segítı, pedagógus végzettséggel rendelkezı pedagógiai felügyelık látják el.<br />
Dolgozóink 24 órás munkarendje – a pedagógiai felügyelı rendszer<br />
bevezetésével - alkalmazkodik tanulóink iskolai elfoglaltságához, emellett<br />
figyelembe veszi a diákok és a szülık egyéni igényeit is.<br />
Az intézményi szintő szabályozást házirendünk biztosítja, melynek<br />
kiemelt fontosságú fejezete a napirend. A keretszabályozást – a nevelési,<br />
egyéni, életkori sajátosságok, a belsı és külsı környezet, valamint a<br />
törvényi keretek figyelembevételével – a tantestület és a<br />
diákönkormányzat közösen alakítja ki.<br />
A kollégiumi élet szervezésénél irányadó<br />
• a pozitív szokásrendszer és a belsı motiváció kialakítása,<br />
• az egyéni igények, képességek figyelembe vétele (differenciálás,<br />
integrálás),<br />
• a korszerő feltételek, a rend és a fegyelem megteremtése.<br />
Intézményünkben jelentıs szerepet tölt be a diákönkormányzat, mely<br />
lehetıvé teszi, hogy diákjaink választott tisztségviselık révén részt<br />
vehessenek<br />
• a mindennapi élettel kapcsolatos céljaik, terveik kijelölésében,<br />
• a feladatok megszervezésében, megvalósításában,<br />
• az elért eredmények értékelésében.<br />
Lehetıvé tesszük azt is, hogy a diákönkormányzat tagjai megismerjék és<br />
a mindennapi gyakorlatban felelısen alkalmazzák a demokratikus<br />
érdekérvényesítés, a problémamegoldás és a konfliktuskezelés technikáit,<br />
módszereit.<br />
Kollégiumunk a maga sajátos eszközeivel kiépíti, folyamatosan ápolja és<br />
megújítja az önálló arculatához kapcsolódó hagyományait, szokásait,<br />
erısíti a kollégiumi közösség együvé tartozását.<br />
3.1. A szervezeti mőködés fórumai<br />
A kollégium funkcióinak megfelelıen jöttek létre kollégiumi fórumok,<br />
közösségek.<br />
A kollégiumi nevelıtestület szervezeti kérdések (éves munkaterv<br />
elfogadása, éves foglalkozási terv elfogadása, fejlesztı foglalkozások<br />
tematikájának elfogadása, a kollégium munkáját átfogó elemzések,<br />
értékelések, beszámolók elfogadása, a tanulók fegyelmi ügyeiben való<br />
döntés) döntéshozó fórumaként mőködik. Tevékenysége kapcsolódik a<br />
Gimnázium és a többi partneriskola nevelıtestületének munkájához. A<br />
kollégium saját munkájával kapcsolatban önállóan, a közoktatási<br />
269
törvénynek megfelelıen jár el, érvényesíti véleményezési és egyetértési<br />
jogkörét.<br />
A nevelıtanári munkaközösség szakmai, módszertani kérdésekben<br />
segítséget ad az intézményegységben folyó nevelı és oktató munka<br />
tervezéséhez, szervezéséhez és ellenırzéséhez. Az Arany János Kollégiumi<br />
Program (AJKP) foglalkoztatási tervében szereplı képzési feladatok<br />
ellátásában és egyéb szabadidıs programok szervezésében is részt vesz. A<br />
feladatok koordinálásával, egy-egy részterület elemzésével nyújt<br />
segítséget. Munkájában a kezdeményezı, javaslattevı jelleg dominál<br />
(módszertani eljárások, szakmai témák feldolgozása, belsı továbbképzés).<br />
A Hátrányos Helyzető Tanulók Arany János Kollégiumi<br />
Programjának kollégiumi nevelıi csoportja (AJKP-csoport)<br />
Munkáját az AJKP programgazda vezeti és programasszisztens segítheti.<br />
A csoport tagjai valósítják meg a kollégisták kulcskompetenciáinak<br />
tervszerő fejlesztését.<br />
Feladatuk a program szerinti munka összehangolása. Részt vesznek a<br />
beiskolázási tevékenységben, a bevonható tanulók felkutatásában,<br />
családot látogatnak, AJKP esetmegbeszéléseket tartanak. Mérések<br />
alapján egyéni fejlesztési terveket készítenek, ennek alapján személyre<br />
szabott fejlesztési tevékenységet végeznek. Együttmőködnek a<br />
Gimnázium AJKP- team tagjaival és a partneriskolák osztályfınökeivel és<br />
az AJKP mentorral.<br />
A diákönkormányzat (DÖK): Intézményünkben jelentıs szerepet tölt be<br />
a diákönkormányzat, mely lehetıvé teszi, hogy diákjaink választott<br />
tisztségviselık révén részt vehessenek<br />
• a mindennapi élettel kapcsolatos céljaik, terveik kijelölésében,<br />
• a feladatok megszervezésében, megvalósításában,<br />
• az elért eredmények értékelésében.<br />
• Csúcs -DÖK fórumán<br />
Lehetıvé tesszük azt is, hogy a diákönkormányzat tagjai megismerjék és<br />
a mindennapi gyakorlatban felelısen alkalmazzák a demokratikus<br />
érdekérvényesítés, a problémamegoldás és a konfliktuskezelés technikáit,<br />
módszereit.<br />
A diákönkormányzat munkáját a patronáló tanár segíti.<br />
A nevelési csoportok bizonyos mértékig saját vezetıséggel (DÖK tagok),<br />
csoportot illetıen önálló döntési és értékelési jogokkal rendelkeznek. A<br />
nevelıtanár irányításával (feladatok megbeszélése, szervezés, ellenırzés,<br />
értékelés, motiváció) végzik tevékenységüket.<br />
3.2. A szervezeti mőködés dokumentumai<br />
270
A Kollégium Pedagógiai Programja: a nevelı-oktató munka a minden<br />
elıírt fórumon elfogadott pedagógiai program szerint folyik, amely<br />
összhangban van a házirenddel.<br />
A tanévre vonatkozóan a pedagógiai program alapján órarendszerően<br />
elkészítjük a tanulók egyénre szabott éves foglalkoztatási tervét, amely<br />
tartalmazza a kötelezı és a szabadon választható foglalkozásokat.<br />
Kollégiumi Munkaterv:<br />
A tanév elején a tanév rendjének megfelelıen elkészítjük a feladatok<br />
ütemezését, megtervezzük a programokat, meghatározzuk a felelısöket.<br />
Portfólió-rendszer:<br />
• Csoport-portfólió – tartalmazza a csoport teljes<br />
dokumentációját/jelentkezési lapok, szilenciumi jelenléti lapokat,<br />
HH és a HHH igazolásokat, SNI szakértıi véleményeket,<br />
egészségügyi és orvosi igazolásokat, a tanulók éves fejlesztési tervét<br />
órarendszerően, az iskolai órarenddel egybeszerkesztve, a<br />
csoportfoglalkozások jelenléti íveit és dokumentációját, a csoport<br />
fegyelmi ügyeinek a dokumentációját, a tanulók versenyeken,<br />
egyéb rendezvényeken elért eredményeinek dokumentációját, a<br />
kollégiumból kiiratkozó tanulók leszámoló lapját stb.<br />
• Egyéni portfólió: az AJKP tanulók mérési eredményeit és az egyéni<br />
fejlesztési terveit, jogosultságról szóló igazolásait, iskolai<br />
értékeléseit tartalmazza, szakértıi véleményeket, határozatokat, a<br />
tanuló által készített projektmunkákat.<br />
• Nevelıtanári portfólió: Az AJKP és a TÁMOP 3.1.4-be bevont<br />
csoportok kompetenciafejlesztı foglalkozásaival kapcsolatos<br />
dokumentációt tartalmazza (tanmenetek, jelenléti ívek, tanulói<br />
projektmunkák, stb).<br />
4. A kollégium kapcsolatrendszere<br />
Az intézmény kezdeményezı és nyitott kapcsolatrendszert épít ki a<br />
kollégium mőködésében szerepet játszó partnerekkel.<br />
4.1. A többcélú intézményen belüli kapcsolatrendszer<br />
• I.Béla Gimnázium, Informatikai Szakközépiskola:<br />
Gimnáziummal partneriskolaként és szervezetileg is szoros az<br />
együttmőködés.<br />
A két intézmény építészetileg is kapcsolódik egymáshoz, így a szabad<br />
átjárás és a közvetlen telefonkapcsolat biztosított a két tantestület között.<br />
A kollégium figyelembe veszi az iskolai programokat, hétvégi nyitva<br />
tartását is ennek megfelelıen alakítja. Szülıi értekezleteken, az iskolai<br />
fogadóóra idején a kollégium is fogadóórát tart. Az Arany János<br />
271
Kollégiumi Program 9. elıkészítı osztálya a Gimnáziumban tanul, így a<br />
tanító és patronáló tanárokkal nagyon intenzív a kollégium kapcsolata. A<br />
tanárok a kollégiumi rendezvényekre meghívást kapnak és a Gimnázium<br />
is meghívja programjaira a kollégium nevelıtestületét.<br />
Az Arany János Kollégiumi Programban (AJKP) részt vevı iskolai team a<br />
kollégiummal havonta egy alkalommal AJKP egyeztetést tart, amelyen az<br />
osztályfınökkel és a szaktanárokkal a kollégiumi nevelık találkoznak és<br />
a tanulók fejlesztése érdekében konzultálnak.<br />
A szaktanárok, nevelıtanárok egymás óráin/foglalkozásin hospitálnak.<br />
• A Bezerédj István Általános Iskolával való kapcsolattartás:<br />
Az Általános Iskola együttmőködik a kollégium Arany János Kollégiumi<br />
Programjával a pályázatban megjelölt tanulói célcsoport AJKP-ba<br />
orientálásával és a szülık informálásával, majd az AJKP programgazdával<br />
együttmőködve segíti a tanuló pályázatának az elkészítését.<br />
Az iskola lehetıséget biztosít a kollégium számára, hogy a tanulókkal és a<br />
szülıkkel a kapcsolatot felvegye és tájékoztassa ıket az AJKP céljairól.<br />
4.2. Együttmőködés az iskolákkal<br />
A partner iskolák<br />
Az I. Béla Gimnázium mellett további középiskolákkal állunk<br />
kapcsolatban:<br />
• A Garay János Gimnázium,<br />
• TMÖ Szent László Szakképzı Iskola és Kollégium (TISZK),<br />
• szekszárdi tagintézményei,<br />
• FVM Dunántúli Agrár-szakképzı Központ, Csapó Dániel<br />
Középiskola, Mezıgazdasági Szakképzı Iskola és Kollégium,<br />
• Kolping Katolikus Szakképzı Iskola,<br />
• „Esély” Szolgáltató és Szakképzı Iskola.<br />
Kapcsolat az általános iskolákkal:<br />
Az Arany János Kollégiumi Programba való beiskolázás sikerességének az<br />
alapja az általános iskolákkal való jó együttmőködés. AJKP<br />
munkacsoportunk általános iskolai adatbázist hozott létre, hogy az<br />
intézményeket tájékoztatni tudjuk az Arany János Kollégiumi<br />
Programmal kapcsolatos információkról. Az iskolákban többnyire az<br />
igazgatóhelyettesek a kapcsolattartóink, akik a hetedik és a nyolcadik<br />
évfolyam osztályfınökeinek bevonásával végzik a tanulók programba<br />
orientálását.<br />
4.3. Szakmai kapcsolat más kollégiumokkal<br />
• A régió kollégiumaival sport és kulturális versenyeken, tanulók<br />
számára szervezett programokon való együttmőködés.<br />
272
• A pedagógusok szakmai együttmőködése, a horizontális tanulás<br />
lehetıségének a kidolgozása.<br />
• A Kollégiumok Országos Érdekvédelmi Szövetségével és a<br />
szövetség megyei tagozatával – választmányi üléseken részvétel,<br />
vezetıi konzultációk tartása, szakmai segédanyagok –<br />
együttmőködés.<br />
• Az Arany János Kollégiumi Programban részt vevı<br />
kollégiumokkal való kapcsolattartás, közös értekezletek, AJKP<br />
Mővészeti Fesztivál, szakmai programok az Arany János<br />
Programiroda koordinálásával.<br />
• Oktatáskutató és Fejlesztı Intézet - Arany János Programiroda.<br />
• AJKP Egyesület<br />
4.4. Kapcsolat egyéb szervezetekkel<br />
A kollégium nyitott minden olyan külsı kapcsolatrendszer kialakítására<br />
és folyamatos mőködtetésére, amely a tanulók fejlıdését, közösségi<br />
tevékenységét, szabadidejének hasznos eltöltését szolgálja.<br />
• Educatio Társ. Szolgáltató Nonprofit Kft - Esélyegyenlıségi<br />
Igazgatóság Regionális Irodája,<br />
• Kapcsolatot tartunk a Gyermekjóléti Szolgálatokkal, a Nevelési<br />
Tanácsadóval, a Családsegítı Szolgálattal, a gyermekotthonokkal,<br />
ifjúsági irodákkal,<br />
• Rendırség: bőnmegelızés, bőnesetek felderítése, DADA program,<br />
• RÉV,<br />
• Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ,<br />
• Együttmőködés a mővelıdési és sport intézményekkel: a Babits<br />
Mihály Mővelıdési Ház és Mővészetek Háza, Illyés Gyula Megyei<br />
Könyvtár, Zeneiskola, Sportcsarnok, Magyarországi Német Színház,<br />
• Színházak: Pécs, Budapest,<br />
• Média: Tolna Táj Televízió, Tolna Megyei Népújság,<br />
• Polgármesteri Hivatalokkal, a jegyzıkkel való kapcsolattartás,<br />
• Szekszárdi Mentálhigiénés Mőhely,<br />
• Szekszárdi Klímakör Oktatási csoportja,<br />
• Szekszárdi Diákétkeztetési Kft,<br />
• F & F Kft.<br />
4.5. Kapcsolat a szülıkkel<br />
Kollégium a szülıkkel (gondviselıkkel) eredményes együttmőködésre<br />
törekszik. A stratégiailag nagyon fontos kapcsolatrendszer bemutatásával<br />
a Pedagógiai Program külön fejezete foglalkozik.<br />
273
5. Elvek<br />
5.1. A kollégiumi nevelés célja, alapelvei, küldetése<br />
„A kollégiumi nevelés célja a tanulók szocializációjának, kiegyensúlyozott<br />
és egészséges fejlıdésének, tanulásának, a sikeres életpályára való<br />
felkészítésének segítése, személyiségének fejlesztése, kibontakoztatása a<br />
bentlakásos intézmény sajátos eszközeinek és módszereinek<br />
felhasználásával.” /OM. rendelet/<br />
• az Alkotmányban biztosított állampolgári és szabadságjogok és a<br />
gyermeket megilletı jogok érvényesítése,<br />
• a demokráciára, humanizmusra, nemzeti és európai önazonosságra<br />
nevelés elve, építünk a tanulók öntevékenységére,<br />
• a tanulók aktivitásának, alkotóképességének, érdeklıdésének<br />
fenntartása, fejlesztése, támogatjuk az ifjúsági önszervezıdési<br />
formákba való bekapcsolódást, a tanulói önszervezıdı képesség<br />
folyamatos fejlesztése és támogatása,<br />
• orientáló, motiváló, aktivizálni képes tevékenységközpontú, segítı<br />
pedagógiai módszerek alkalmazása,<br />
• a nevelési folyamatban résztvevık számára elfogadott norma és<br />
követelményrendszer alkalmazása, partneri kapcsolat kialakítása a<br />
szülıkkel, a kapcsolódó iskolákkal,<br />
• az egyéni és életkori sajátosságok, sajátos nevelési igény<br />
figyelembevétele, differenciált segítségnyújtás a sajátos helyzető<br />
tanulóknak,<br />
• tiszteletben tartjuk és ápoljuk a nemzeti, etnikai- kisebbségi<br />
azonosságtudatot.<br />
Kollégiumunk küldetésnyilatkozata:<br />
Mottó: Célunk azonos a Tieddel! Az általad választott középfokú iskola<br />
sikeres elvégzése, pozitív emberi tulajdonságaid bıvítése, erısítése.<br />
Pedagógiai értékrendünk szerint olyan diákközpontú, otthonos<br />
kollégiumot szeretnénk mőködtetni, ahol a tanulók nyugodt, elfogadó és<br />
befogadó, szeretetteljes légkörben élhetnek és tanulhatnak. Diákközpontú<br />
pedagógiánk garancia arra, hogy a diákok személyisége kibontakozzon,<br />
fejlıdjön, a pozitív tulajdonságaik megerısítést kapjanak, hogy a szociális<br />
kompetenciák fejlesztıhatásaként könnyedén beilleszkedjenek a<br />
kollégiumi közösségbe, ami késıbb segíti a felnıtt társadalomban való<br />
helytállásukat.<br />
Fontos küldetésünk az önismeretre alapozott életpálya-építési<br />
kompetencia fejlesztése és az élethosszig tartó tanulás megalapozása.<br />
Az Arany János Kollégiumi Program célrendszerének a megvalósítása.<br />
274
Küldetésünk teljesítésénél fontos, hogy a nevelıtanár és a pedagógiai<br />
felügyelı:<br />
• rendelkezzen a tanulók neveléséhez, fejlesztéséhez szükséges<br />
szakmai és pedagógiai ismeretekkel,<br />
• az új módszerek elsajátításában legyen nyitott és kezdeményezı,<br />
• a példa is nevel, ezért a pedagógus életmódja és viselkedése legyen<br />
a diákok számára modell,<br />
• legyen következetes a nevelésben, az intézmény értékrendjét,<br />
nevelési elveit egységesen közvetítse a kollégisták felé,<br />
Kollégiumunk fejlesztése érdekében kitőzött céljaink:<br />
• a kulcskompetenciák fejlesztésével segítjük a tanulók<br />
szocializációját, tanulását, és az életpályára felkészülését,<br />
• a hátrányos helyzető és SNI tanulók esélyegyenlıségének javítása:<br />
hatékony együttnevelés a kollégiumban,<br />
• Integrált Pedagógiai Rendszer módszereinek alkalmazása. Célunk<br />
az esélykülönbségek, a kulturális és a szociális hátrányok<br />
mérséklése mellett a tehetséges tanulók támogatása,<br />
• a tevékenységközpontú, együttmőködésen alapuló módszerekkel jó<br />
kapcsolatokat legyenek képesek kialakítani, együttnevelés,<br />
• az együttnevelés során alakuljon ki az empátia, a tolerancia, az<br />
elfogadás, a probléma- és konfliktuskezelı képesség,<br />
• célunk, hogy az érdekérvényesítés demokratikus eszközeit, a<br />
demokrácia alapértékeit képviseljük.<br />
5.2. A tanulók életrendje, tanulása, szabadideje szervezésének<br />
pedagógiai elvei<br />
Életrend:<br />
• az egészséges életmód, életritmus kialakítása,<br />
• a diák személyiségjegyeinek, habitusának figyelembe vétele,<br />
• az iskolai életrend figyelembe vétele,<br />
• a szülıi elvárások figyelembe vétele.<br />
Tanulás:<br />
• a tanulás a tanuló kötelessége,<br />
• a tanulási feltételek megteremtése a kollégium, mint intézmény és a<br />
pedagógus kötelessége,<br />
• egyéni adottságok és igények figyelembe vétele,<br />
• a kötelezı foglalkozások alól –egyéni elbírálás alapján – felmentés<br />
adható,<br />
• az iskola elvárás-rendszerének figyelembe vétele.<br />
Szabadidı:<br />
• szabadidıt kell biztosítani,<br />
275
• lehetıség szerint a többségnek meg kell találni az ıt érdeklı<br />
programot,<br />
• a szabadidıs programok a tanulói igények szerint szervezıdnek,<br />
• a tanuló rendelkezik szabadidejével (a jogi normák betartása<br />
mellett).<br />
A tanulók tehetséggondozását elısegítı tevékenység elvei:<br />
• minden tanuló tehetséges valamiben ennek megtalálása,<br />
• leghatékonyabb a tudatos önfejlıdés segítése,<br />
• a sokszínő, az inger gazdag környezet elısegíti a tehetség<br />
kibontakozását,<br />
• a tehetség magától nem tör a felszínre, fontos a segítı pedagógus<br />
szerep vállalása.<br />
A tanulók felzárkóztatását elısegítı tevékenység elvei:<br />
• a tanulási technikák megtanulhatóak,<br />
• a felzárkózáshoz motiváció kell,<br />
• a felzárkózás belsı igénybıl fakadjon,<br />
• a lemaradó tanuló a felzárkózásra kötelezhetı,<br />
• a felzárkóztatás hatékonysága a kisebb csoportokban nagyobb,<br />
• fontosnak tartjuk a személyes érintettség elvét,<br />
• a lemaradás mértékének megállapításául az egyén képességei<br />
adnak alapot.<br />
A tanulók pályaválasztását elısegítı tevékenység elvei:<br />
• a társadalmi pozíciók mindenki számára nyitottak,<br />
• a maga szerepében mindenki hasznos lehet,<br />
• önismeret nélkül nincs sikeres pályaválasztás,<br />
• a pályaválasztás stratégiai döntés ismeretek nélkül nincs biztos a<br />
siker,<br />
• az életpályák akár többször is módosíthatók,<br />
• hiteles információt a megélt valóság ad,<br />
• a belsı motiváltság felébresztése fontosabb, mint a környezet<br />
tanácsai.<br />
5.3. A tanulók önálló életkezdését elısegítı tevékenységek<br />
elvei<br />
• a sokoldalúság érték,<br />
• cselekedve könnyebb tanulni, mint magyarázatokból,<br />
gyakorlatiasság,<br />
• a családban vannak férfi és nıi szerepek, ezeket ismerni, tudni kell,<br />
• a munkahely nem csak a pénzrıl szól, szaktudás, egyéni felelısség,<br />
• az én szerep teljes körő felelısséget jelent,<br />
276
• elı kell segítenünk, hogy diákjaink az egyes szakmákat,<br />
hivatásokat, álláskeresı technikákat megismerve tudatosan<br />
készüljenek a pályaválasztásra, a továbbtanulásra és a munkába<br />
állásra,<br />
• törekednünk kell arra, hogy érdeklıdésük elmélyedjen, képességeik<br />
megszilárduljanak és fejlıdjön önismeretük,<br />
• törekednünk kell arra, hogy az önálló életkezdéshez szükséges<br />
gyakorlati ismereteket mind szélesebb körben megismertessük<br />
diákjainkkal.<br />
5.4. A kollégiumi közösségi élet fejlesztésének módszerei,<br />
eszközei, a mővelıdési és sportolási tevékenység<br />
szervezésének elvei<br />
A kollégium, mint közösségi helyszín a nevelési folyamat során hangsúlyt<br />
helyez a pozitív közösségi szokások és minták közvetítésére, a szociális<br />
készségek, együttmőködés, konfliktuskezelés, kommunikáció,<br />
vitakultúra, szervezıkészség stb. fejlesztésére. Segíti a közösségi<br />
együttélés szabályainak elsajátítását, az egyén, csoport, a társadalom<br />
kölcsönhatásainak megértését.<br />
Eszközök<br />
• a nevelıtanári közösség a tevékenységek megtervezésével,<br />
koordinálásával,<br />
• lebonyolításával közvetíti a pozitív szokás-és értékrendet, a<br />
humánus etikai normarendszer,<br />
• kialakulását (empátia, tolarencia, stb.),<br />
• a csoport- és szobaközösségekben elsajátítható az együttmőködés,<br />
a kulturált vitakészség,<br />
• a konfliktuskezelés,<br />
• a különbözı rendezvények, kirándulások, sportversenyek erısítik a<br />
kollégiumi közösséget,<br />
• a kollégiumi DÖK programjaival segíti, és fontos szerepet tölt be a<br />
diákok társadalmi életének szervezésében (közösségi együttélés,<br />
döntés, felelısség).<br />
Módszerek<br />
• Tevékenységközpontú tanulásirányzatok alkalmazása (projekt,<br />
témahét),<br />
• Kooperatív módszerek elıtérbe helyezése.<br />
Mővelıdési és sportolási tevékenység szervezésének elvei<br />
• a mővelıdési tevékenységek széles kínálati lehetıséggel a tanulói<br />
érdeklıdésen alapuljanak,<br />
277
• a kollégium biztosítsa az egyenlı hozzáférést a különbözı<br />
programokon,<br />
• a tanulók szervezett közösségi életüket olyan tevékenységgel töltsék<br />
el, amelyek fejlesztik képességeiket, személyiségüket,<br />
• a kollégium adjon lehetıséget a mindennapos sportmozgásra,<br />
• a kollégium adjon alkalmat hobbi-tevékenységek folytatására (sakk,<br />
ping-pong, testépítés).<br />
6. A kollégiumi tevékenység rendszere<br />
6.1. A kötelezıen biztosítandó foglalkozások<br />
A kollégium a nevelési folyamat során a tanulói tevékenységeket – annak<br />
céljától, jellegétıl függıen – kollégiumi programok, csoportos és egyéni<br />
foglalkozások keretében szervezi meg (igazodva a Ktv. 53.(7.)<br />
rendelkezéseihez).<br />
Ennek idıkerete: 15 óra / hét<br />
6.1.1. Felkészítı foglalkozások<br />
6.1.1.1. Tanulást segítı foglalkozások<br />
• Tanóra (12 óra/hét) Biztosítjuk a rendszeres iskolai felkészülés<br />
lehetıségét. Ebben az idıkeretben tartjuk a szociális<br />
kompetenciafejlesztést, ill. életpálya építést segítı foglalkozásokat.<br />
• Felzárkóztató, tehetséggondozó foglalkozások (1óra/hét).<br />
Lehetıséget nyújtunk a differenciált képességfejlesztésre, a hiányzó<br />
ismeretek pótlására (csoportos és egyéni felkészítés, szaktárgyi<br />
felzárkóztatás, tehetséggondozás).<br />
• Az ismeretek bıvítése, pályaválasztás segítése érdekében szervezett,<br />
illetve a sajátos érdeklıdéssel, adottsággal rendelkezı tanulók<br />
ismereteinek, tudásának gyarapítására<br />
6.1.1.2. Egyéni és közösségi fejlesztést megvalósító csoportfoglalkozások<br />
(1 óra/hét)<br />
Tematikus csoportfoglalkozások – biztosítjuk a kollégiumi csoport<br />
nevelési feladatainak megvalósítását (tevékenységek szervezése,<br />
elemzése, értékelése) a Kollégiumi Nevelés Országos Alapprogramja<br />
által elıírt témakörök, idıkeretek és szervezési keretek<br />
figyelembevételével.<br />
Általános csoportfoglalkozások – kollégiumi, iskolai élethez<br />
kapcsolódó – csoportfoglalkozás, elsısorban a kollégiumi csoport<br />
életével kapcsolatos feladatok, tevékenységek, események<br />
megbeszélése, értékelése.<br />
Részletes kifejtés a 4.2-ben.<br />
278
6.1.2. Speciális ismereteket adó foglalkozások<br />
6.1.2.1. A szabadidı eltöltését szolgáló foglalkozások<br />
(szabadon választható, de kötelezı foglalkozás – 1 óra/ hét)<br />
• érdeklıdési körök, szakkörök szervezése<br />
• hozzájárulunk az egészséges és kulturált életvitel elfogadtatásához<br />
(sportrendezvények, vetélkedık, elıadások, drog prevenció, úszás,<br />
szabadidıs sporttevékenységek: testépítés, tollaslabda stb.),<br />
• bıvítjük a tanulók helytörténeti, helyismereti, irodalmi,<br />
képzımővészeti, zenei ismereteit, mőveltségét (hagyományos<br />
rendezvények, évfordulók, hangversenyek, kiállítás –<br />
múzeumlátogatás, mővészi hajlam-pártolás).<br />
6.1.2.2. Egyéni törıdést biztosító foglalkozások keretében<br />
• A pedagógiai felügyelıvel együtt segítjük a konfliktushelyzetek<br />
feloldását, pedagógiai tanácsadást végzünk,<br />
• Lehetıséget nyújtunk a személyes problémák feltárására, az egyéni<br />
törıdésre kellı hangsúlyt fektetünk (egyéni meghallgatás,<br />
életvezetés, szituáció-elemzés).<br />
6.2. A tematikus csoportfoglalkozások témakörei<br />
Témakörök<br />
1. Tanulás<br />
2. Énkép, önismeret, pályaorientáció<br />
3. Európai azonosságtudat. Egyetemes kultúra<br />
4. Környezettudatosság<br />
5. Testi és lelki egészség<br />
6. Felkészülés a felnıtt lét szerepeire. Aktív állampolgárságra,<br />
demokráciára nevelés. Gazdasági nevelés<br />
7. Hon – és népismeret<br />
A kollégiumi csoportfoglalkozások éves óraszáma:<br />
Témakör<br />
9. 10. 11. 12. 13-14.<br />
évfolyam évfolyam évfolyam évfolyam évfolyam<br />
Tanulás 4 3 3 1 1<br />
Énkép, önismeret,<br />
pályaorientáció<br />
3 3 4 3 2<br />
279
Európai<br />
azonosságtudat.<br />
3 3 2 4 5<br />
Egyetemes kultúra<br />
Környezettudatosság 2 2 2 2 3<br />
Testi és lelki<br />
egészség<br />
4 4 4 4 4<br />
Felkészülés a felnıtt<br />
lét szerepeire.<br />
Aktív<br />
állampolgárságra, 3 3 3 3 2<br />
demokráciára<br />
nevelés. Gazdasági<br />
nevelés<br />
Hon- és népismeret 3 4 4 3 3<br />
összesen: 22 óra 22 óra 22 óra 20 óra 20 óra<br />
A kollégiumokban évi 37 nevelési héttel (a 12-13-14. évfolyamon 33<br />
nevelési héttel), ezen belül minden héten egy kötelezı<br />
csoportfoglalkozással kell számolni. Ennek 60% - ára, azaz 22, illetve 20<br />
csoportfoglalkozásra (órára) a rendelet kötelezıvé teszi, hogy az itt<br />
megjelölt témákkal foglalkozzanak a kollégiumokban. A további idı a<br />
csoport és a kollégium, valamint a csoport tagjainak ügyeivel,<br />
szervezéssel, közösségi feladatok megszervezésével telik.<br />
6.3. A kollégiumi nevelés feladatai<br />
6.3.1. Tanulási és gondolkodási kultúra fejlesztése<br />
(KNOAP: 1 témakör: tanulás)<br />
• tudatosítjuk, hogy az ismeretek elsajátítása igényként<br />
fogalmazódjon meg, váljon az életprogram szerves részévé, segítjük<br />
a tanulási motívumok (érdeklıdés, tudásvágy) kialakulását,<br />
<br />
bemutatjuk az eredményes tanulási módszereket és lehetıséget<br />
biztosítunk azok elsajátítására, a megismerési-, gondolkodási<br />
képességek fejlesztésére (szövegelemzés, szövegértés, tanulási<br />
technikák),<br />
• igényként fogalmazzuk meg, hogy diákjaink idejüket, erejüket jól be<br />
tudják osztani, fontossági sorrendet tudjanak felállítani<br />
tevékenységeik és a tanulnivalók között,<br />
• a gyengébb, segítségre rászoruló diákok felkészülését tanulópárok<br />
kialakulásával, csoportmunkával és egyéni segítségnyújtással<br />
támogatjuk,<br />
• a tanulók kreatív tevékenységére épülı foglalkozásokat szervezünk.<br />
(IPR alkalmazása)<br />
280
).<br />
6.3.2. Énkép, önismeret, szociális képességek fejlesztése<br />
(KNOAP: 2. témakör: énkép, önismeret, pályaorientáció, 6.témakör:<br />
felkészülés a felnıtt lét szerepeire, aktív állampolgárságra,<br />
demokráciára nevelés, gazdasági nevelés.)<br />
a társadalmilag elfogadott pozitív szokásokat és értékrendet<br />
közvetítjük, segítjük a humanista beállítottságú erkölcsi – etikai<br />
normarendszer kialakulását (empátia, tolerancia, másság<br />
<br />
elismerése),<br />
megismertetjük a közösségi együttélés, az egyén, a primer<br />
közösségek és a társadalom célszerő együttmőködésének<br />
szabályait, gyakoroltatjuk a demokratikus technikákat (kulturált<br />
vitakészség, konfliktuskezelés),<br />
• közösségépítı – és fejlesztı programokat szervezünk (kollégiumi<br />
ünnepek, vetélkedık, társasjáték, sportfoglalkozások),<br />
mőködtetjük a diákönkormányzat fórumait (közgyőlés,<br />
diáktanács).<br />
A felelısség és demokrácia, vita és döntéshozatal színtereként<br />
elsısorban a nevelési csoportok szintjén nagyobb aktivitást várunk<br />
a reszortfelelısöktıl.<br />
6.3.3. Felzárkóztatás, tehetségek kiválasztása és gondozása, a<br />
pályaorientáció segítése<br />
(KNOAP: 1. témakör - tanulás, 2. témakör. énkép, önismeret,<br />
pályaorientáció)<br />
mérsékeljük a tanulók közti mőveltségi-felkészültségi, neveltségi<br />
különbözıségeket (teljesítmény elismerése, felzárkóztatás,<br />
ismerethiány pótlása, alapkészségek fejlesztése, korrekciós<br />
pedagógia),<br />
fokozatosan csökkentjük a lemaradók, a tanulmányaikat<br />
„félbehagyók” számát. Az intézménybıl „kimaradás” elkerülése<br />
érdekében - a szülıvel, tanulóval egyetértésben – kezdeményezzük<br />
az intézményi egységek közötti célszerő váltást,<br />
fokozott figyelmet fordítunk a kiemelkedı szaktárgyi érdeklıdéssel,<br />
tudással, képesség-készségbeli tehetséggel rendelkezık<br />
kompetenciáinak fejlesztésére (kollégiumi szakkörök,<br />
könyvtárhasználat), bıvítjük a tehetséggondozás feltételrendszerét<br />
(diákkörök),<br />
hasznos ismereteket nyújtunk a sikeres szakma- illetve<br />
pályaválasztásról, az életpályára történı felkészülés jelentıségérıl<br />
(elıadás, nyílt nap, pályaválasztási börze, munkába-állás lehetıségei<br />
281
6.3.4. Kulturált életmódra nevelés, szuverén világkép<br />
kialakulásának segítése<br />
(KNOA.: 3. témakör: Európai azonosságtudat, egyetemes kultúra, 7.<br />
témakör: Hon- és népismeret)<br />
változatos és érdekes programok keretében megismertetjük<br />
diákjainkkal a gondolatok és érzések mővészi kifejezésének<br />
különbözı formáit, segítjük az alkotó kezdeményezéseket,<br />
formáljuk a tanulók ízlésvilágát (tárlatok, hangversenyek,<br />
múzeumlátogatás, színház),<br />
biztosítjuk a könyvtárhasználatot, az informatikai és<br />
számítástechnikai<br />
ismeretek gyakorlását, felhasználását (könyvtár, ECDL- re<br />
felkészítés),<br />
A környezetvédelem kiemelt kezelése kötelezı feladat. Arra<br />
törekszünk, hogy a tanulókban kialakuljon a környezetkímélı, az<br />
emberi és természeti környezettel tudatos együttélésre képes<br />
magatartás. Legyen igényük a természeti és tárgyi környezet<br />
értékeinek megóvására (felvilágosítás, ellenırzések, értékelések),<br />
nagyobb felelısség vállalást kell kialakítanunk a jó közérzetet<br />
biztosító otthonos, kulturált és esztétikus kollégiumi lakókörnyezet<br />
kialakításáért, a rongálások megakadályozásáért.<br />
6.3.5. Egészséges életmód, és környezettudatos magatartás<br />
kialakításának segítése<br />
(KNOAP: 4. témakör: Környezettudatosság, 5. témakör: Testi és lelki<br />
egészség)<br />
• az önismeret alapjait (ki vagyok én – mire vagyok képes?), az<br />
azonosságtudat feltárását az alapismeretek átadásával (lelki<br />
folyamatok, tulajdonságok, beállítódás), az emberi kapcsolatok- és<br />
viszonyrendszer (család, barátság, szerelem) analizálásával<br />
fejlesztjük,<br />
a testi és lelki egészség megırzése érdekében biztosítjuk az<br />
egészséges életritmus (napirend), az orvosi ellátottság, a kulturált<br />
étkezés, tisztálkodás, testápolás, pihenés feltételeit,<br />
prevenciós oktatófilmek, felvilágosító elıadások szervezésével<br />
járulunk hozzá az egészségkárosító szokások (dohányozás, alkohol,<br />
drog) kialakulásának megelızéséhez,<br />
282
életvezetési tanácsot adunk a betegség- és baleset-megelızéshez, az<br />
önálló és felelıs életvitel kialakításához, megismertetjük az<br />
elsısegélynyújtás módszereit,<br />
Családi életre nevelés, öngondoskodásra nevelés, a párkapcsolatok<br />
kulturált kialakítása<br />
sportprogramokkal ösztönözzük az egészséges életvitelt,<br />
népszerősítjük a versenyképesség, a mentális és fizikai<br />
állóképesség fontosságát. Részt veszünk a kollégiumok közötti, a<br />
megyei és országos rendezvényeken,<br />
ıszinte empátiát tanúsítunk a fiatalok egyéni problémái,<br />
konfliktusai iránt, kellı pedagógiai tapasztalattal segítjük<br />
élethelyzeteik elemzését, feldolgozását (egyéni konzultáció,<br />
szakemberhez irányítás),<br />
A környezetvédelem kiemelése , környezettudatos magatartásra<br />
nevelés, a fenntartható fejlıdés fogalmát, környezetkímélı<br />
magatartás<br />
6.3.6. Társadalmi, gazdálkodási jártasságok fejlesztése<br />
(KNOAP: 6. témakör: Felkészülés a felnıtt lét szerepeire, aktív<br />
állampolgárságra, demokráciára nevelés gazdasági nevelés)<br />
• fejlesztjük az önálló életvitel kialakításának képességét, a majdani<br />
családi háztartás és gazdálkodás tervezését,<br />
• megismertetjük diákjainkat a gazdálkodás és a pénzügyi technikák<br />
alapjaival,<br />
• segítjük az önálló döntéshozás képességét<br />
7. A tanulók fejlesztésének területei<br />
7.1. Tanulásirányítás, tanulásszervezés<br />
A kötelezı foglalkozásokon, melyeket pedagógus irányításával – csoportos<br />
és egyéni formában – szervezünk, a tanuló köteles részt venni,<br />
távolmaradása igazolatlan hiányzásnak minısül (idıkeret: 15 óra/hét).<br />
Tanulási idı – a naponkénti tanulószobai (egyéni) felkészülés<br />
intervalluma, melyen a tanuló heti 13 órában köteles részt venni (tanórai<br />
foglalkozás: 12 óra/hét, – felzárkóztatás, képességfejlesztés: 1 óra/hét).<br />
A tanulásra szánt idı hatékonyabbá tétele és az eredményes felkészülés<br />
érdekében feladataink:<br />
• A tanulás rendjének, a tanulási idı védelmének, intenzív<br />
felhasználásának biztosítása (idıpontok betartása,<br />
távolmaradások, más irányú elfoglaltságok kiiktatása).<br />
283
• Nevelıtanári döntés alapján a tanulószobai csoportos, illetve egyéni<br />
felkészülés differenciált kijelölése, a „gyakorlati hetes” kollégisták<br />
bevonása a tanulószobai munkába.<br />
• A tanulásban lemaradtak felzárkóztatása, az elmarasztalt tanulók<br />
számának csökkentése.<br />
• Tudatosítjuk, hogy az ismeretek elsajátítása igényként<br />
fogalmazódjon meg, váljon az életprogram szerves részévé, segítjük<br />
a tanulási motívumok (érdeklıdés, tudásvágy) kialakulását<br />
Bemutatjuk az eredményes tanulási módszereket és lehetıséget<br />
biztosítunk azok elsajátítására, a megismerési-, gondolkodási<br />
képességek fejlesztésére (szövegelemzés, szövegértés, tanulási<br />
technikák).<br />
• Igényként fogalmazzuk meg, hogy diákjaink idejüket, erejüket jól be<br />
tudják osztani, fontossági sorrendet tudjanak felállítani<br />
tevékenységeik és a tanulnivalók között.<br />
• A gyengébb, segítségre rászoruló diákok felkészülését tanulópárok<br />
kialakulásával, csoportmunkával és egyéni segítségnyújtással<br />
támogatjuk.<br />
A tanulók kreatív tevékenységére épülı új tanulásszervezési eljárásokat<br />
vezettünk be intézményünkben a TÁMOP 3.1.4 „Kompetencia alapú<br />
oktatás, egyenlı hozzáférés – Innovatív intézményekben” címő<br />
pályázatban foglaltaknak megfelelıen a fenntarthatóság kritériumát (5 év)<br />
figyelembe véve. 2009/2010–es tanévtıl egy-egy kulcstéma feldolgozására<br />
kerül sor projekt és témahét keretein belül. Célunk, hogy a diákok<br />
érdeklıdésének, életkorának megfelelı, minél színesebb fejlesztı<br />
programpalettát kínáljunk.<br />
7.1.1. A projekt módszer<br />
A projekt módszer, mint cselekvı tanulás áll egy gondosan megválogatott<br />
ismeretrendszer feldolgozásának középpontjában, ahol a hangsúly<br />
áthelyezıdik a különféle feladathelyzetekben való sikeres helytállásra<br />
felkészítı, a 21.szd.-i kompetenciákat fejlesztı tanulási helyzetek és<br />
tevékenységek megszervezésére, mőködtetésére.<br />
Célunk, hogy diákjaink eligazodjanak az ismeretek hatalmasra nıtt<br />
áradatában, kezelni tudják az ismeretforrásokat, meg tudják szerezni<br />
azokat az információkat, amelyekre aktuálisan szükségük van.<br />
Tudásukat szokatlan helyzetekben is jól tudják mozgósítani a sikeres<br />
megoldáshoz és legyenek képesek –szükség szerint– a társaikkal való<br />
együttmőködésre is.<br />
A projekt-folyamatot illetıen négy cselekvési fázist<br />
különböztethetünk meg:<br />
1. Célmeghatározás, témaválasztás:<br />
284
- a projektötlet strukturálása és továbbfejlesztése<br />
- témakiválasztás<br />
- a tevékenység céljainak rögzítése<br />
2. Tervezés (tartalom, munkaszervezés):<br />
- a komplex téma kezelhetı egységekre bontása<br />
- A projekt határainak kijelölése<br />
- a munkavégzés helyszíneinek kiválasztása<br />
- munkaformák meghatározása<br />
3. Kivitelezés:<br />
- belsı munkamegosztású kiscsoportos munkavégzés<br />
- a csoportok közti munkamegosztás<br />
- projektnaptár vezetése<br />
- menet közben szükséges korrigálás, visszacsatolás<br />
4. Értékelési stratégia kidolgozása:<br />
- az elkészült projekt bemutatása<br />
- a projekt eredményességének csoportos megvitatása<br />
- a tanulságok összegzése<br />
- dokumentálás<br />
A projekt módszer hatása az intézmény mőködésére<br />
A projekt módszer elısegíti, hogy a kollégium a nevelés helyi rendszerévé<br />
váljon, mert egy adott intézmény tanulóinak és tanárainak közös<br />
tervezésébıl és elhatározásából jön létre. Gyakran azt a környezetet vonja<br />
be egy komplex feladat tartományába, ahol a projekt bevezetése és<br />
kivitelezése során kapcsolattartó környezetükhöz (települési<br />
viszonyaikhoz, személyi és tárgyi feltételeikhez) kell igazodniuk.<br />
A projekt módszer demokratizálja a tradicionális tanár-diák<br />
viszonyrendszert, mert a projekt a tanárok és diákok közös munkája,<br />
amelyben az eleve elrendelt hierarchikus viszonyokat a munka diktálta<br />
kooperatív viszonyok váltják fel.<br />
A projekt módszer teret biztosít eltérı szintő és irányú képességeknek.<br />
Sokoldalú tevékenységeket kínál, amelyek közül ki-ki érdeklıdése és<br />
képességei szerint választhat. A diákok azonos esélyeit biztosítja a<br />
különbözı képességek felszínre hozásával, mert a kognitív képességek<br />
mellett más jellegőek (kézmőves, szervezési, mővészi, sport) is<br />
egyenrangú helyet kapnak.<br />
A projekt módszer nyitottá teszi az oktatási intézményt, mert<br />
tevékenysége<br />
285
7.1.2. A témahét<br />
A témahét során a diákok<br />
• három-öt napon, esetleg hosszabb idıkeretben<br />
• kollégiumi, illetve kollégiumon kívüli helyszíneken,<br />
• rugalmas idıkeretek között,<br />
• változatos tevékenységtípusok<br />
• és sokszínő módszertani eszközök segítségével, a hagyományostól<br />
eltérı csoportalkotási lehetıségekkel<br />
• dolgoznak fel egy konkrét témakört.<br />
A feldolgozás az alábbi jól elkülöníthetı szakaszokból áll:<br />
• témaválasztás<br />
• tervkészítés – programok, fotózás, levelezés(média, szülık,<br />
iskolavezetık), helyszín berendezése, tornaterem, sportpálya<br />
igénylés -<br />
• program, cél, idı, helyszín, feladat, módszer, eszköz, felelıs<br />
• iskolavezetés, szülık, diákok tájékoztatása<br />
• adatgyőjtés<br />
• vendégek, média meghívása<br />
• a téma feldolgozása<br />
• a produktum összeállítása bemutatható formában<br />
• a produktum bemutatása<br />
• értékelés, tapasztalatok összegzése<br />
• a zárást követı feladatok elvégzése, következtetések<br />
megfogalmazása<br />
• köszönı levelek elküldése<br />
Munkánkat akkor tekintjük eredményesnek, ha<br />
• kialakul és növekszik a munka során a személyes érintettségbıl<br />
adódó motiváltság.<br />
• kölcsönösen pozitív irányba változik a diák-tanár viszony<br />
• növekszik az önbizalom, magabiztosság, amely újabb<br />
cselekvésre ösztönöz<br />
• csökkennek a magatartási anomáliák<br />
• fejlıdik a cselekvı- és szervezıképesség és az önálló<br />
ismeretszerzés képessége.<br />
• az azonos cél elérésének tudata biztosítja a magas fokú<br />
szocializációt.<br />
• a csoportmunkák során erısödik az egymásra figyelés, az<br />
esetleg periférián lévı tanulók is bekapcsolódhatnak a közös<br />
tevékenységbe<br />
• (IPR alkalmazása).<br />
286
7.2. Hátrányos helyzető tanulók szervezett<br />
felzárkóztatásának, tehetséggondozásának, társadalmi<br />
beilleszkedésük terve<br />
A kollégium tevékenysége a hátrányok kiegyenlítését és az esélyteremtést<br />
is szolgálja. Hátránykompenzációban kell részesíteni minden olyan fiatalt,<br />
akit környezete – család, iskola, élethelyzete valamilyen módon hátrányos<br />
helyzetbe hoz, és önerıbıl képtelen továbblépni, problémáit megoldani. A<br />
hátránykompenzációs tevékenység a kollégiumi gyakorlatban elsısorban<br />
a hátrányos helyzető tanulók segítését jelenti. A hátrányok<br />
kiegyenlítésének ne egy optimumhoz való viszonyítás legyen az alapja,<br />
hanem mindig a fiatal hozott kultúrája, értékei, képességei.<br />
Hátránytípusok a kollégiumban<br />
• szociális hátrányok (létfenntartási zavarok, rossz lakókörülmények,<br />
stb.),<br />
• iskolai pályafutást, az egyéni boldogulását alapvetıen meghatározó<br />
hátrányok, (egyéni adottságok, motiváció hiány),<br />
• a nem megfelelıen mőködı családi nevelésbıl adódó hátrányok,<br />
(szülık alacsony iskolai végzettsége, szeretethiány, sérült<br />
szerkezető család),<br />
• családon kívüli környezetbıl eredı, hátrányos helyzet, (negatív<br />
baráti környezet, deviáns hatások),<br />
• képezhetıségi, - tanulási zavarok. (organikus eredető<br />
fogyatékosságok, etnikai és kisebbségi okokból fakadó hátrányok).<br />
A hátránykompenzáció céljai:<br />
• A tanuló környezetének kedvezı alakítása, minıségének javítása –<br />
„indulási” hátrányok csökkentése.<br />
• A tudás- és kultúraközvetítéssel növelni a diákok esélyeit (ismeretek<br />
pótlása, személyiségfejlıdés).<br />
• A tanulók érdekei érvényesülésének segítése (jogok érvényesülése,<br />
képességek kibontakoztatása, megfelelı életpályára állítása).<br />
• A tanuló befogadó-készségének, motivációjának fejlesztése.<br />
(hatékonyabb iskolai tanulás, önmővelés, folyamatos tanulásra való<br />
ösztönzés).<br />
A segítı tevékenység formái: (szociális munkás is segíti a feladatok<br />
ellátását)<br />
• tanári tájékozódás a tanulók szociális helyzetérıl, életvitelérıl,<br />
szokásairól, (információ kérés szülıktıl, hozzátartozóktól),<br />
• szülık, családok életvezetési, nevelési gondjainak megismerése,<br />
közös megoldás keresése,<br />
• információk győjtése a tanulók megnyilvánulása alapján (közös<br />
programok, feladatok, viselkedés),<br />
• az egyéni képességekhez igazodó tanulás támogatása,<br />
287
• személyes beszélgetések,<br />
• felzárkóztató foglalkozások, képességek fejlesztése,<br />
• pályaorientációs tevékenység,<br />
• továbbtanulás támogatása, irányítása, segítése,<br />
• szoros kapcsolat a csoportvezetı tanár, mentor-tanár,<br />
pszichológus, iskolai osztályfınökök között,<br />
• az iskolai hiányzások figyelemmel kísérése,<br />
• szabadidıs foglalkozásokon való folyamatos részvételre ösztönzés,<br />
kulturális hátrányok enyhítése,<br />
• egészségvédelmi elıadások szervezése, (életkoronként más-más<br />
témákból: serdülıkori problémák, egészségügyi szokások, szexuális<br />
felvilágosítás, szenvedélybetegségek, drogok, stb.)<br />
• kollégiumon belüli támogatási lehetıségek, (pályázatokon nyert<br />
kulturális programokon való részvétel),<br />
• kapcsolat a gyermekjóléti szolgálattal, a hátrányt szenvedı tanulók<br />
lakóhelye szerinti polgármesteri hivatalokkal,<br />
• támogatás nyújtása érdekében,<br />
• mentálhigiénés támogatás.<br />
Szervezett foglalkozások és módszerek<br />
Az ismerethiány pótlására, az alapkészségek fejlesztésére korrekciós<br />
pedagógiai tevékenységet alkalmazunk:<br />
• Eszköz- jellegő kompetenciák fejlesztése (pl.: angol, magyar,<br />
matematika tárgyakból).<br />
• Szociális kompetencia fejlesztése: a SULINOVA ide vonatkozó<br />
modulja alapján.<br />
• Életpálya építés, kompetenciafejlesztés, pályaorientáció -<br />
oktatási programcsomagok használatával.<br />
Az ismeretek hatékonyabb átadása és elsajátítása céljából alkalmazzuk<br />
az új tanulásszervezési eljárásokat:<br />
IPR – alkalmazása (kooperatív-eljárások)<br />
Tevékenységközpontú tanulásszervezés (projekt-módszer, témahét)<br />
7.3. Tehetségek kiválasztása, tehetséggondozás,<br />
tehetségvédelem<br />
Kollégiumunkban a tehetségek felismerése, kibontakoztatása is fontos<br />
feladat. Ehhez meg kell ismernünk tanulóinkat, szociokulturális<br />
hátterüket, elıképzettségüket, érdeklıdésüket, igényeiket. A<br />
tehetségkutatásnak, tehetséggondozásnak az a célja, hogy objektív és<br />
szubjektív módszerekkel feltárjuk a személyiségnek azon elemeit,<br />
melyekre építhetı a fejlesztés (mőveltség, gazdag szókincs, tudományos<br />
munka, olvasottság, kreativitás.)<br />
A tehetség összetevıi:<br />
288
• átlagon felüli képességek,<br />
• kreativitás,<br />
• feladat-elkötelezettség, (szorgalom) melyre hatással van a család,<br />
iskola, és a tanuló kortárscsoportja.<br />
A tehetségnevelés során nem elegendı a képességek fejlesztése, a teljes<br />
személyiséget kell fejleszteni. A kollégiumi tanárok nagy gondot<br />
fordítanak arra, hogy felismerjék a kollégisták valamilyen területen<br />
megnyilvánuló, vagy rejtetten mőködı – fejlesztésre érdemes képességeit.<br />
Általános fejlesztési feladatok<br />
• A tehetség korai felismerésére megbízható eszközrendszer kiépítése<br />
és mőködtetése.<br />
• Olyan közösségi élet létrehozása, melyben a tehetség felismerése<br />
után a tehetséges tanulók teret kapnak különbözı szervezett<br />
formákban való tevékenységek végzésére. (szakkörök).<br />
• A tehetség kibontakoztatásához „ingergazdag” környezetet kell<br />
biztosítani, erre a kollégium igen alkalmas. (rendszeres szereplési,<br />
bemutatkozási lehetıség, produktumok készítése).<br />
• A tanár-diák kapcsolat milyensége meghatározó jellegő, ezért<br />
fejlesztendı:<br />
- a tanuló partnerként való kezelése,<br />
- önálló ismeretszerzésre való ösztönzése,<br />
- önálló problémamegoldó képesség kialakítására való<br />
ösztönzése,<br />
- képzeletet „megmozgató” alkotásra serkentı feladatok<br />
biztosítása.<br />
A tehetségfejlesztés minden kollégiumi nevelıtanár feladata. (a tanulók<br />
megismerése, képességek, készségek felmérése, tájékozódás, feladatbiztosítás)<br />
A kollégium kereteket, feltételeket biztosít a<br />
tehetségfejlesztésre, (helyiségek, eszközök, tárgyak, stb.) a<br />
képességfejlesztı szakkörökre. (zenei, irodalmi, színjátszó, rajz,<br />
csillagászat, sport)<br />
A fejlesztést elısegítı tevékenységek, módszerek:<br />
• A tanulóra való folyamatos „odafigyelés”, érdeklıdés, partnerként<br />
való kezelése,<br />
• cselekvésre, munkára, játékra bátorítás,<br />
• önálló ismeretszerzésre való ösztönzés,<br />
• önálló problémamegoldásra ösztönzés,<br />
• beszélgetésekbe, vitákba való bevonás,<br />
• építı kritika,<br />
• képzeletfejlesztı, alkotásra serkentı feladatok kitőzése.<br />
A tehetséggondozás formái, színterei:<br />
• szakköri foglalkozások, ill. egyéb speciális ismereteket<br />
fejlesztı foglalkozások megszervezése, (pl. csillagászat,<br />
labdarúgás, mővészetek (versmondás, ~írás, mozgás-színház,<br />
magán-ének, rajz)<br />
289
• speciális, igen intenzív felkészítés, pontosan meghatározott céllal:<br />
- közszereplés esetén (ún. házi bemutatkozások, estek)<br />
- tanulócsoportban (kiránduláson, városnézésen kiselıadás)<br />
- kollégiumi szinten (különbözı mősorokban való részvétel:<br />
karácsony, ballagás, vetélkedık, produkciók, - tanulói<br />
alkotásokkal kiállítások)<br />
- kollégiumon kívüli szereplésre való felkészítés, (pl.<br />
szavalóverseny, KI MIT TUD, sportversenyre való felkészítés<br />
stb.)<br />
Személyre szóló, - differenciált fejlesztés esetén - az intézmény a<br />
tehetségeket támogató külsı kapcsolatok megkeresésével lehetıségeket<br />
biztosít a speciális ismereteket igénylı dákok kibontakoztatására.<br />
7.4. Szociális kompetenciák fejlesztése<br />
Célunk, hogy a szociális kompetenciafejlesztés révén sikeres legyen<br />
tanulóink egyén szocializációja, hiszen a fejlett szociális<br />
kompetenciákkal rendelkezı egyének könnyebben lesznek egy közösség<br />
harmonikus életet élı, sikeres tagjai.<br />
Másrészt egy fejlett szociális kompetenciákkal rendelkezı, tudatosan<br />
együttmőködı egyénekbıl álló közösség maga is könnyebben lesz<br />
sikeres. Egy közösség csak akkor sikeres hosszú távon is, ha képes<br />
idıben reagálni a változásokra és mőködése fenntartható.<br />
Fontosnak tartjuk az egyénnek azt az érzetét is, hogy ı képes valamire,<br />
tehát a belsı biztonság és magabiztosság nélkülözhetetlen összetevıje e<br />
kompetenciának.<br />
Intézményünk pedagógusainak feladata, hogy tartalmas és rendszeres<br />
együttmőködés során segítse a tanulók személyiségfejlıdését, az egyéni<br />
képességek kibontakoztatásának támogatását, a fiatalok testi, lelki,<br />
szociális fejlıdését az életkori sajátosságok és egyéni adottságok<br />
figyelembevételével. Hiszen diákjaink érzékenyek minden ıket érı<br />
érzelmi és mentális hatásra. E hatások feldolgozásában a család helyett<br />
vagy mellett a kollégiumi közösség nyújt segítséget.<br />
A fejlesztés megvalósítása:<br />
Intézményünkben a tematikus csoportfoglalkozás mellett új tartalmi<br />
elemként szerepel a kompetenciafejlesztı foglalkozás moduláris oktatás<br />
keretében.<br />
A csoportfoglalkozások témakörök szerinti éves óraszámát<br />
évfolyamonként a Kollégiumi Nevelés Országos Alapprogramja<br />
szabályozza.<br />
Az idegen nyelvi, szövegértés, matematika és életpálya építés<br />
dimenziókon kívül szociális kompetenciafejlesztést végzünk 9.<br />
290
elıkészítı és 10. évfolyamon heti egy tanórában toleranciára nevelés<br />
témakörben.<br />
A fejlesztés további színterei:<br />
− Tanulói projekt<br />
− Témahét<br />
− Kirándulás,<br />
− Gólya-tábor<br />
− Diákönkormányzat<br />
− Szakkörök, önképzı körök<br />
− egyéb programok (színházlátogatás...)<br />
Kollégiumunk ezen kompetenciák fejlesztését úgy segíti,<br />
• hogy a tematikus csoportfoglalkozások során olyan<br />
tevékenységeket szervez, amelyek által a tanulók ismeretei<br />
bıvülnek, képességeik gyarapodnak, attitődjeik pozitív irányba<br />
formálódnak. Az önismeretre, a közösségi kapcsolatok<br />
kialakítására, a szociális képességek fejlesztésére, az egyénileg<br />
hatékony tanulási módszerek elsajátítására, az egészséges életvitel<br />
kialakítására, a tágabb természeti, társadalmi környezetért érzett<br />
felelısségre nevelnek.<br />
• Másrészt a kollégiumi foglalkozások lehetıséget adnak arra, hogy a<br />
tanulók a tantárgyközi területekrıl is ismereteket és képességeket<br />
szerezzenek, élményekben részesüljenek. Olyan kompetenciákat is<br />
fejlesztünk, melyek révén a tanulókban kialakul az<br />
alkalmazkodóképesség, a tolerancia, a konfliktuskezelı<br />
képesség.<br />
• A tanulókban a pszichés történéseket tudatosítjuk, elısegítjük<br />
önmaguk mélyebb megismerésével az alkalmazkodást,<br />
beilleszkedést, saját helyük felismerését szőkebb és tágabb<br />
környezetükbe. Emellett felkészítjük az önbizalom, az önértékelés<br />
megalapozására.<br />
Munkánkat akkor tekintjük eredményesnek, ha a kollégista tanuló:<br />
• Ismeri az emberi tulajdonságokat, tudja mérlegelni, elemezni<br />
döntéseit.<br />
• Képes bemutatni néhány fontosabb vállalt, illetve elutasított<br />
erkölcsi felfogást, valamint tud érvelni ellenük vagy mellettük.<br />
• Ismeri az emberi kapcsolatok létrejöttét elısegítı, illetve gátló<br />
személyiségvonásokat és erényeket.<br />
• Tudatában van a gondosan kiválasztott és mély kapcsolatok<br />
értékének.<br />
• Képes fontos helyzetekben a választási lehetıségek<br />
mérlegelésére.<br />
• Képes a másik ember, másik embercsoport személyiségének<br />
tiszteletére és megértésére, a helyes önismeret kialakítására,<br />
önmaga felvállalására.<br />
291
• Törekszik a felelısségteljes nemi magatartás kialakítására,<br />
megırzésére.<br />
• Tud érvelni saját meggyızıdése mellett, képes mások<br />
meggyızıdését tiszteletben tartani.<br />
A hatékony kompetenciafejlesztéshez felhasznált interaktív, részvételen,<br />
személyes tapasztalatokon, saját élményen alapuló módszereink,<br />
tanulásszervezési eljárásaink:<br />
• Beszélgetı kör<br />
• Csoportmunka<br />
• Kooperatív tanulás<br />
• Szerepjáték<br />
• Drámajáték<br />
• Vita<br />
• Résztvevı megfigyelés<br />
• Projekt<br />
A tanári információközlés klasszikus fajtái is helyet kapnak ugyan a<br />
módszerek között, de semmiképpen nem kerülhetnek túlsúlyba.<br />
Ezek:<br />
• Elıadás<br />
• Magyarázat<br />
• Megbeszélés, beszélgetés<br />
• Szemléltetés, kísérlet<br />
A foglalkozásokon, tanórákon olyan helyzeteket teremtünk, amelyekben<br />
különbözı szituációk, szerepek megismerése, megélése, eljátszása<br />
lehetséges, illetve az interakció és az együttmőködés kerül a<br />
középpontba. Ezek a módszerek sok tekintetben rokoníthatók egymással<br />
és eszköztáruk is több ponton érintkezik. Mindezek mellett pedig<br />
kifinomult eszközöket biztosítanak a differenciáláshoz is.<br />
A szemléleti keret, amelyre a módszerek épülnek:<br />
• Személyközpontú, a gyerekek igényeit, személyiségét figyelembe<br />
vevı pedagógiai gyakorlat.<br />
• A gyermekek életkorának megfelelı pedagógus-szerep:- támogató,<br />
viselkedési mintát nyújtó; facilitáló szerep, partneri viszony.<br />
• Integráció: különbözı kultúrákban szocializálódott, valamint<br />
sajátos nevelési igényő gyermekek együttnevelése.<br />
• Differenciáló pedagógia - az azonos korú gyerekek különbözı<br />
érdeklıdését, képességeit, fejlettségét figyelembe vevı tananyag<br />
mennyiség, feladatok, követelmények és értékelés.<br />
• Egyéni fejlesztés - megfelelı megismerési folyamat után<br />
meghatározott fejlesztési idıszak teendıinek összeállítása<br />
• Intimitásnak teret adó tevékenységek: például: napindító/napzáró<br />
beszélgetı kör.<br />
292
• A tananyag egészben látását elısegítı tanulásszervezési módok<br />
alkalmazása:<br />
Projektmódszer: adott témájú együttmőködés, elıre meghatározott cél,<br />
idıben behatárolt és kézzelfogható eredménnyel záruló megvalósítására.<br />
Témanap, témahét: élményszerő, tapasztalati úton való ismeretszerzés,<br />
meghatározott témában.<br />
• Komplex mővészeti fejlesztés - az alkotás fejlesztı hatásának<br />
tudatos alkalmazása, beépítése a tanulási folyamatba.<br />
• Tevékenység központúság, amit az aktív tanulás lehetıségeinek<br />
megteremtése jellemez és rendszerint többféle párhuzamos<br />
tevékenység lehetıségét kínálja fel ugyanazon célokhoz, illetve<br />
tartalmakhoz kapcsolódóan.<br />
• Konzekvensen épít a diákok elızetes tudására, informális és nem<br />
formális tanulási helyzetekben megszerzett tapasztalataira.<br />
• A tevékenységrendszer egésze közvetett módon hozzájárul az<br />
önmővelés igényének, és az élethosszig tartó tanuláshoz szükséges<br />
képességeknek a kialakításához.<br />
7.5. A kulturált életmódra nevelés, szuverén világkép<br />
kialakulásának segítése<br />
Kollégiumunk diákja szeresse szülıföldjét, elbocsátó és befogadó<br />
környezetét, hazáját, hazája népeit, annak nemzeti sajátosságait! Tisztelje<br />
a nemzetiségi, vallási, származási különbségekbıl adódó változatosságot!<br />
Legyen tudatában annak, hogy identitásának része a nemzeti<br />
szimbólumok tisztelete! Legyen befogadó, értse az emberiség globális<br />
problémáit! Ismerje fel a jó-rossz, helyes-helytelen, igaz-hamis közötti<br />
különbségeket! Legyen jellemzıje az ıszinteség, egyenesség, nyíltság és a<br />
felelısség vállalása!<br />
Érezze, hogy családja, a kollégium, az iskola a<br />
nemzet közösségéhez tartozik! Legyen büszke a kollégium<br />
hagyományaira, értékeire, sikereire! Legyen intelligens, tudjon eligazodni<br />
a mővészet, a tudomány különbözı területein! Értékelje a tudást, a<br />
mőveltség<br />
Tudniuk kell, hogy kik az elıdeik, mirıl nevezetes a hely, mire legyenek<br />
büszkék, kinek-minek a hírnevét kell fenntartaniuk, továbbvinniük.<br />
Ezért célunk, hogy:<br />
• tanulóink megismerjék, még jobban megszeressék lakóhelyüket,<br />
• győjtımunkájuk eredményeit a kollégium többi lakójával is<br />
megismertessék.<br />
Szervezett tevékenységi formák Szekszárd város helytörténetével,<br />
irodalmi- zenei-képzımővészeti értékeinek megismerésével<br />
kapcsolatban<br />
• városnézés, vetélkedı,<br />
293
• Projekt-tevékenység: az elıítéletek kezelését szolgáló program, a<br />
győjtı és feldolgozó munka dokumentálása (faliújság, leporello,<br />
kiállítás),<br />
• Szekszárd városi közmővelıdési intézményei rendezvényeinek,<br />
kiállításainak megtekintése.<br />
A kollégiumban szervezhetı tevékenységek:<br />
• Elıadás, vagy látogatás (Babits-ház, Augusz-ház, Mészölyemlékház)<br />
- a megyéhez és a városhoz kötıdı, híres mővészek, írók,<br />
költık, zenészek számára mit jelentett a kötıdés, hogyan jelent ez<br />
meg mőveikben?<br />
• versmondó verseny,<br />
• közös kollégiumi ünnepségek mősorai (pl.: Karácsony, Ballagás).<br />
Egyéb mőveltség-területek<br />
• filmklub<br />
• kollégiumi Rádió mőködtetése<br />
• könyvtárhasználat biztosítása<br />
• internet-hozzáférés biztosítása<br />
Arra törekszünk, hogy minél több diákunk vegyen részt tanulmányi,<br />
önképzı, szakmai tudást bıvítı tevékenységekben, igyekezzen<br />
alkotóképességének kibontakoztatására. Kulturáltan viselkedjen, óvja<br />
egészségét, fejlessze fizikai képességeit. Tudja beosztani szabadidejét,<br />
olvasson, nézzen tartalmas színházi és filmes mőveket, látogassa meg<br />
Szekszárd Megye Jogú Város múzeumát.<br />
Legyen tudatában annak, hogy a természet szépségei, a mőalkotások<br />
ismerete is része az általános mőveltségnek. Igényelje az esztétikai<br />
élményeket, legyen jellemzıje a lelkiismeretesség.<br />
Legyen motivált a tanulásra, ismeretszerzésre, váljon fontossá számára a<br />
jó eredmény elérése, tisztességesen végezze munkáját. Legyen reális<br />
énképe, higgyen saját magában. Tőrje a konfliktusokat, tudja azokat<br />
megoldani. Legyen céltudatos. Legyen képes a demokrácia<br />
megteremtésére, mőködtetésére, tudja önmaga és mások érdekeit<br />
megvédeni, ismerje jogait. Legyen jól képzett, konvertálható szaktudással<br />
rendelkezı, tudjon és merjen kockázatot vállalni.<br />
Munkájában legyen igényes, szorgalmas, kreatív. Legyen mértékletes és<br />
takarékos a fogyasztásban.<br />
7.6. Az egészséges életmód, a környezettudatos magatartás<br />
kialakításának segítése<br />
294
7.6.1. Életmód<br />
A kollégiumi nevelés során nagy hangsúlyt helyezünk az egészséges és<br />
kulturált étkezés, öltözködés, tisztálkodás, testápolás, a rendszeretet<br />
belsı igénnyé válására, az ehhez kapcsolódó szokásrendszer<br />
kialakítására.<br />
Célunk:<br />
• a testi-lelki egészség kialakítására, megırzésére irányuló<br />
szokások kialakítása, gyakoroltatása, megerısítése,<br />
• a tanulás és szabadidı –egyénre szabott- optimális elosztása,<br />
annak hatékony kihasználása,<br />
• olyan ismeretek és gyakorlati tevékenységek elsajátítása,<br />
amelyek segítik a tanulókat egészségük megırzésében, a<br />
betegségek megelızésében, az egészségkárosító szokások<br />
elkerülésében<br />
• a napi sportmozgás igényének kialakítása<br />
• a természet tisztelete, épségének megóvása, a közvetlen<br />
környezettel való harmonikus kapcsolat kialakítása<br />
A kollégiumi életvezetés kialakításához szervezett tevékenységi formák,<br />
módszerek:<br />
• szobarend-verseny (sorrend),<br />
• PROJEKT (ötletbörze, győjtımunka dekoráció és díszítések<br />
lakókörnyezetünk otthonosabbá tétele érdekében),<br />
• reformtáplálkozás, termékbemutató, kóstoló,<br />
• ismereteket bıvítı elıadások szervezése (egészségkárosító<br />
szokások: dohányzás, alkohol, drog),<br />
• Egészségnap szervezése, mentálhigiénés programok<br />
• tapintatos ellenırzés.<br />
A testi fejlıdés biztosítása mindennapi sportmozgással<br />
Minden embernek minden életkorban szüksége van tervszerő mozgásra,<br />
rendszeres testedzésre, sportra. Különösen igaz ez ma, hiszen a<br />
tanulóifjúság civilizáció okozta mozgásszegény életmódja és a szellemi<br />
leterheltség különbségei miatt nem fordít elég gondot az „ép testben, ép<br />
lélek” örök érvényő követelményének betartására. Ezért felfogásunk<br />
szerint, a sportélet különbözı területein végzett testgyakorlás nem<br />
egyszerően a szabadidı helyes eltöltésének eszköze, hanem olyan<br />
egészségügyi preventív tevékenység, ami semmi mással nem pótolható.<br />
Ezért nagy hangsúly fektetünk a rendszeres testmozgás fontosságára, a<br />
választási lehetıségek bıvítésére.<br />
Kollégiumunk mozgásorientált tevékenységének célja:<br />
295
• a sport eszközeivel az egyén egészségi állapotának javítása,<br />
kondíciójának növelése, teljesítıképességének, személyiségének<br />
formálása,<br />
• a keringési rendszer „karbantartása”,<br />
• a fizikai deformitások prevenciójával a jó közérzet kialakítása,<br />
• az akkumulálódó stressz-hatások levezetése, sikerélmény<br />
biztosítása,<br />
• diákjaink felnıtt életének is szerves részévé váljon a mindennapos<br />
sporttevékenység,<br />
• a kiemelkedı képességő diákok sportegyesületekbe való irányítása.<br />
A rendszeres tömegsport-szintő edzésekkel diákjaink házibajnokságokon,<br />
városon belüli barátságos mérkızéseken és a megyei kollégiumok közötti<br />
bajnokságokon mérhetik össze ügyességüket.<br />
• fiú labdarúgás sportágban,<br />
• lány kézilabda sportágban,<br />
• Asztalitenisz: egész tanévben végezhetı hobbi-program, felkészülés<br />
házi - ill. megyei bajnokságra,<br />
• Tollaslabda: egész tanévben végezhetı hobbi-program<br />
• Futás-kocogás: egyéni ill. kiscsoportos tevékenység,<br />
ısszel/tavasszal, szakmai segítségadással (iram-idıtáblázat, egyéni<br />
edzésterv),<br />
• Kerékpár- és gyalogtúra alkalomszerően.<br />
Tevékenyen veszünk részt a város által szervezett, „akciós” sportrendezvényeken:<br />
• Street-ball fesztivál (utcai kosárlabda)<br />
• Challenge-day (a kihívás napja)<br />
A sportmozgások helyszínei: az I. Béla Gimnázium tornaterme,<br />
sportpályái, valamint a Pécsi Tudományegyetem szekszárdi Illyés Gyula<br />
Tanítóképzı Fıiskola Tagintézményének tanuszodája.<br />
7.6.2. Természeti és környezeti nevelés<br />
Filozófiai alapok: a természeti nevelés olyan pedagógiai ráhatás, amely<br />
segíti a Természettel, mint egésszel való érzelmi és tudati azonosulást,<br />
erısíti az ember veleszületett érdeklıdését és kíváncsiságát a világ iránt,<br />
elmélyíti a természet iránti szeretetet, s felkelti a vágyat annak<br />
megırzésére, megóvására. A Természet az Univerzum maga. Eszerint a<br />
természetet nem tekintjük az emberi környezet részének, hanem éppen<br />
fordítva: az ember része a Természetnek.<br />
A természeti és környezeti nevelés az emberi önzetlenség magasabb fokát<br />
kívánja meg; egy olyan egyetemes világlátást, amely túllép az emberi<br />
296
érdekek prioritásán, s az együttélés olyan módját igyekszik megteremteni,<br />
amely figyelembe veszi a többi létezı – élettelen és élı – érdekeit is, és<br />
alkalmazkodni igyekszik azokhoz. Ez a világlátás egy új világkép<br />
kialakítását jelenti, tulajdonképpen a holisztikus szemléletet, amely<br />
egyetlen új és átfogó szintézisben olvasztja össze az embert és<br />
természetet, a tudományt és lelket, a mőszaki erıket és szellemi<br />
törekvéseket.<br />
A jelenlegi globális válság sürgetı kényszere egy valódi paradigmaváltás –<br />
értékrendben, gazdálkodásban –, mely az emberiség túléléséhez<br />
szükséges.<br />
Az értékrendben megnyilvánuló paradigmaváltás elérése kihívás a nevelés<br />
számára, s egyben legfontosabb feladata is.<br />
Célunk: a pedagógiai folyamat részeként egy olyan kultúra közvetítése,<br />
amely gondolkodásmódja, értékrendje alapján felkészíti a tanulót a<br />
fenntartható, környezettel harmonikus életvezetésre.<br />
A nevelés elérhetı céljaként létfontosságú feladat, hogy a következı<br />
generációknak olyan perspektívát adjunk, amely a fenntarthatóság<br />
elérését segíti.<br />
A fenntarthatóság az emberiség jelen szükségleteinek kielégítése, a<br />
környezet és a természeti erıforrások megırzésével egyidejőleg a jövı<br />
generációi számára.<br />
E célból össze kell hangolni a környezet-, társadalom-, és emberismeret<br />
elemeit, etikai tanításait az ökológiai-természeti ismeretekkel.<br />
Feltételezve, hogy a tantárgy centrikus iskolai felkészítés során a tanulók<br />
rendelkeznek racionális ismereti elemekkel, a kollégiumi nevelésben a<br />
globális ismeretekre, a globális szemlélet formálására<br />
összpontosíthatunk.<br />
Mindez egyidejőleg attitődformálás, szokásalakítás és egy határozott<br />
értékrend közvetítése is.<br />
A legtöbbet azzal tehetjük, hogy felhívjuk a fiatalok figyelmét a<br />
problémákra és lehetséges megoldási módjaikra. Láttatnunk kell a világ<br />
nagyságát és szépségét, és abban reménykednünk, hogy felébresztjük<br />
tanítványaink érdeklıdését ennek belsı összefüggései iránt. Törekedjünk<br />
a kollégista pozitív jövıképének a kialakítására.<br />
A megvalósításhoz az alábbi tételek szükségesek:<br />
• rendszerszemléletre való nevelés (holisztikus szemléletmód<br />
kialakítása),<br />
• a globális válság lényegének megértése,<br />
• a létminıség választásához szükséges értékek megmutatása,<br />
viselkedési normák kialakítása,<br />
• a természet, az élet, a biológiai sokféleség jelentıségének<br />
megértése,<br />
• ökológiai lábnyomunk meghatározása, indikátorok fejlesztése.<br />
Szervezett tevékenységi formák:<br />
297
• csillagászat szakkör (távoli világok megismerése - Galilei- élmény,<br />
távcsöves bolygó- és Holdmegfigyelések, stb.),<br />
• kerékpáros kirándulások természetvédelmi helyekre: pl.: (bogyiszlói<br />
orchideás-erdı, taplós-gógai holtág, bárányfoki tanösvény, szedresi<br />
tarkasáfrányos),<br />
• természetfotó kiállítás látogatása,<br />
• a Föld Napján egy nagyobb program,<br />
• egyéni feladatok egy-egy lokális probléma azonosítására, kollégium<br />
mőködése és környezetvédelem<br />
• hulladékkezelés, szelektív hulladékgyőjtés megszervezése a<br />
kollégiumban,<br />
• igények és szükségletek, környezetbarát termékek, helyes vásárlói<br />
szokások kialakítása (pl.:„ne vásárolj nap” betartása).<br />
Terv: környezetvédelmi klub mőködtetése<br />
Egyes programok megvalósíthatósága érdekében szükséges felvenni a<br />
kapcsolatot helyi civil szervezetekkel is. Kiemelten fontos a<br />
kapcsolattartás a Szekszárdi Klímakör oktatási munkacsoportjával.<br />
7.7. A társadalmi, gazdasági jártasságok fejlesztése –<br />
vállalkozói kompetenciák<br />
Intézményünk tanulói között jelentıs a hátránnyal indulók száma. Ezért<br />
is kiemelten fontos feladat a szociális és állampolgári,<br />
természettudományos, kezdeményezıkészség és vállalkozói<br />
kulcskompetenciák fejlesztése. Fejlesztı foglalkozásainkat a heti<br />
rendben foglaltak szerint végezzük a felsorolt témakörökbe és<br />
tartalommal.<br />
Életmód, életvitel, háztartási ismeretek.<br />
Egyén és közösség.<br />
(Felkészülés a felnıtt lét szerepeire. Aktív állampolgárságra,<br />
demokráciára nevelés. Gazdasági nevelés.)<br />
Én és a család<br />
Személyiségjegyek és azonosságtudat. Probléma-feldolgozás, megbeszélés.<br />
A család szerepe a múltban, a jelenben. A barátság szerepe az emberi<br />
életben.<br />
Irodalmi, mővészeti, filmes, tévés példák és saját tapasztalatok<br />
feldolgozása<br />
írásban.<br />
Nemiség, szerelem, házasság. Társismeret. Barátság. A férfi-nı kapcsolat<br />
és a szerelem változatai a különbözı kultúrákban - feldolgozás irodalmi<br />
alkotások, filmek segítségével. A férfi-nı kapcsolat ma - beszélgetés, vita.<br />
A kollégium és az iskola<br />
298
A külsı megjelenés és társadalmi érintkezés illemtana.<br />
A társadalmi érintkezések különbözı formáinak (mőfajainak) ismerete és<br />
alkalmazása. Az egyén helye az iskolai, kollégiumi közösségben.<br />
Az iskola és kollégium mőködési rendjének és elvárásainak megismerése.<br />
Egyéni szituációk és konfliktushelyzetek elemzése. Konfliktuskezelési<br />
technikák (viták és helyzetgyakorlatok). A diákönkormányzat szerepe,<br />
jogai és lehetıségei.<br />
Jogok és lehetıségek megismerése és megtapasztalása saját<br />
közösségében.<br />
A társadalom<br />
Magánérdek, csoportérdek és közérdek. A társadalmi normák, a<br />
csoportnormák; beilleszkedés és autonómia. Az egyén jogai. A<br />
szabadságjogok ismerete és történelmi elızményei. A modern<br />
nemzetállamok. Az alkotmány, a hatalommegosztás, a politikai pártok és<br />
ideológiák, az önkormányzatok.<br />
Információk győjtése - könyvtárban, illetve sajtóból és médiából -<br />
feldolgozása és elemzése. A demokratikus állam mőködésének fıbb<br />
elemei így a választási rendszer, helyi önkormányzatok, a törvényhozás és<br />
a kormány, az igazságszolgáltatás, a fegyveres testületek, szervezetek. A<br />
történelmi és társadalomismereti tanulmányai során tanultak<br />
rendszerezése. Az állam mőködésének megértése a mindennapi<br />
tapasztalatok (sajtó- és médiaanyagok) segítségével. A gazdaság, a<br />
munka világa és a munkaerıpiac mőködése. A vitakészség (az érvelés,<br />
a másik érveinek megértése, a nyitottság, a kulturált kifejezésmód)<br />
gyakorlása különbözı szituációkban. Az agresszió háttere, formái,<br />
elutasítása.<br />
A háztartás<br />
Szerepek, feladatok a családban. Házimunkák célszerő tervezése. Idıterv<br />
készítése.<br />
Háztartási eszközök használatának elsajátítása. Egyszerő<br />
konyhatechnikák (pl. teafızés, melegítés, hideg ételek elkészítése)<br />
elsajátítása. A kiadások tervezése (közüzemi, lakhatási költségek,<br />
élelmiszer, egyéb szükségletek). Vásárlás. A szükséglet és a kínálat<br />
megbeszélése. Költségvetés készítése. A reklámok üzenete.<br />
7.8. Életpálya-építés kompetenciafejlesztés, pályaorientáció<br />
segítése<br />
Cél: Az életpálya-építésnek, mint bonyolult kompetenciastruktúrának a<br />
kifejlesztése a nevelés minden szakaszát és területét érintı pedagógiai feladat,<br />
melynek célja, megteremtıdjenek azok a feltételek: ismeretek, képességek, stb.<br />
amelyek alkalmassá teszik a tanulót az egész életen át tartó, tudatos és aktív<br />
299
életpálya-vezetésre. Ideális esetben az élethelyzet-döntések közelében ez az<br />
életpálya kép valóságos, így a döntések nem esetleges kényszerként, hanem<br />
természetes automatizmusként születnek meg.<br />
A tanulók reális pályaválasztásának elısegítése érdekében elengedhetetlen<br />
feladat az egyéni érdeklıdésüknek, képességeiknek és továbbtanulási<br />
szándékuknak a megismerése és nyomon követése. E feladat ellátására<br />
különösen alkalmas a kollégium, mivel méréses módszerek alkalmazásával,<br />
szakmailag irányított lehetıségekkel, mint a különbözı szakkörök,<br />
továbbtanulásra felkészítı programok, pályaorientációs foglalkozások moduláris<br />
oktatás keretében olyan pluszt adhatnak a tanulóknak, amelyeket sok esetben<br />
sem a szülık, sem pedig az iskola nem tudja biztosítani. Életpálya-építés<br />
kompetenciafejlesztés keretében a kollégisták elkészítik az egyéni IKT<br />
portfóliójukat ( névjegy, önéletrajz stb)<br />
Igen jelentıs szerepe van a pályaorientációban a volt kollégistákkal történı<br />
kapcsolattartásnak is, hisz a beszélgetések során szinte mindig szóba kerülnek a<br />
felsıoktatási intézmények, a munka világának követelményei, vizsgái. Bár a<br />
tanulók életpályára való felkészítése nem a középiskolában kezdıdik, mégis a<br />
pályaválasztás elıkészítése különösen jelentıséggel bír a kollégisták esetében,<br />
hisz pont a pályára való felkészülésük legintenzívebb szakaszát töltik a tanulók<br />
családjuktól távol, így a reális pályaválasztásuk érdekében a legtöbb segítséget a<br />
kollégiumtól kaphatják. Ehhez mindenekelıtt tájékozódni kell a tanulók<br />
érdeklıdésérıl, pályaválasztási motívumairól, attitődjeirıl, pályára való<br />
alkalmasságáról, és objektív módszerek felhasználásával meg kell ismerni<br />
képességeit. Mindezt ki kell egészíteni az diákkal, az osztályfınökkel, a<br />
szaktanárokkal és a családtagokkal folytatott beszélgetésekkel, ezzel is<br />
kontrollálva a választás realitását. A serdülıknek - és különösen a nehéz<br />
helyzetben élıknek - számos olyan tényezı nehezíti a pályaválasztását, mint a<br />
motiváció hiánya, a döntésképtelenség, az olvasottság vagy a tájékozottság<br />
hiánya illetve a kortársnyomás, ezért különösen hangsúlyos a diákok<br />
pályaismeretének bıvítése, és olyan lehetıségek biztosítása, mikor módja van<br />
tanulótársaival, volt kollégistákkal, különbözı foglalkozású felnıttekkel a szabad<br />
300
eszélgetésre. A pályaorientáció a felnıtt lét szerepeire való felkészítés egyik<br />
fontos eleme. Célja, hogy segítse a tanulók kívánatos és lehetséges további<br />
iskola- és pályaválasztását az önismeret, a pályaismeret és a társadalmi<br />
kihívások, a gazdasági helyzet tükrében. Tudatosítani kell a tanulóinkban, hogy<br />
életük során többször kényszerülhetnek pályamódosításra. Ezért kollégiumunk<br />
lehetıségeihez képest átfogó fejlesztést kínál, anyanyelvi és idegen nyelvi<br />
kommunikációból, esztétikai – mővészeti tudatosság, kifejezıkészség, hatékony<br />
önálló tanulás és digitális kompetenciák területén.<br />
8. Kollégiumi hagyományok, rendezvények<br />
Értekezletek rendje:<br />
• tanévnyitó és tanévzáró értekezlet<br />
• félévi nevelési értekezlet a fejlesztı stratégia kidolgozásával<br />
• szülıi értekezlet, összehangolva az iskolai szülıi értekezlettel,<br />
fogadóórával<br />
• Igazgató Tanács ülés, munkaterv szerint<br />
• naponta nevelıi munkamegbeszélés<br />
Hagyományok rendje:<br />
A kollégium az iskoláktól függetlenül<br />
Intézményi szintő rendezvényeink:<br />
• 9. évfolyamosaink avatása ismerkedési esttel<br />
• Télapó-buli<br />
• Karácsonyi ünnepség<br />
• Valentin nap<br />
• Farsangi bál<br />
• Nınap<br />
• Legalább egy három hetet meghaladó projekt<br />
• Diák-önkormányzati választások<br />
• Témahét- diák-napok április második felében<br />
• Ballagási ünnepség díszvacsorával<br />
• Pedagógus Nap<br />
• Gólya-tábort – június második felében<br />
• Diákfórum<br />
· Társadalmi ünnepeinket csoport-megemlékezés formájában<br />
ünnepeljük.<br />
· Október 6. Az aradi vértanúk<br />
emléknapja o Október 23. Az 1956-os<br />
forradalom<br />
301
· Január 22. A Magyar Kultúra Napja<br />
· Február 25. A kommunista diktatúra áldozatainak emléknapja<br />
· Március 15. Az 1848-49-es forradalom és szabadságharc<br />
· Április 16. A holokauszt áldozatainak emléknapja<br />
Hagyományaink közé beépítjük minden tanévben a legalább egy három<br />
hetet meghaladó projekt és egy témahét megszervezését.<br />
9. A kollégiumi felvétel rendje<br />
A kollégiumi felvétel - a jogszabályban meghatározott, valamint a<br />
Hátrányos Helyzető Tanulók Arany János Kollégiumi Programjában<br />
résztvevık kivételével- egy tanévre szól. A tanuló az iskola útján vagy<br />
közvetlenül - május 25- ig. - kérheti kollégiumi felvételét. A felvételrıl a<br />
tagintézmény-vezetı dönt.<br />
Ha a tanuló kollégiumi elhelyezési igényét az iskolánál jelenti be, a<br />
tagintézmény-vezetı az iskola által írásban megküldött névszerinti<br />
javaslat (névsor) alapján dönt a felvételrıl.<br />
Amennyiben az iskolák által megküldött javasolt tanulók közül férıhely<br />
hiányában mindenkinek a felvétele nem megoldható, a felvétel<br />
szempontjai:<br />
• a bejárás nehézségei<br />
• a megállapítható szociális indok<br />
Az elızı tanévben volt kollégista tanuló (felsıéves) a kollégiumban kérheti<br />
felvételét a következı tanévre is. A csoportvezetı tanár javaslata alapján a<br />
felvételrıl a kollégiumi tagintézmény-vezetı dönt.<br />
A Hátrányos Helyzető Tanulók Arany János Kollégiumi Programjában<br />
résztvevık kollégiumi felvétele öt évre szól. A képzésben érintett<br />
célcsoporthoz tartozó tanulók felkutatása, elıkészítésük, az<br />
együttmőködı középiskolába történı beiskolázása a kollégium feladata.<br />
Ezt a munkát október és január hónap között végezzük el. Ebben a<br />
tevékenységben szorosan együttmőködünk az általános iskolákkal, a<br />
számításba jöhetı tanulók szüleivel. Az elıkészítı – felkészítı munkát<br />
követıen – a kollégium vezetésének véleményét kikérve - az<br />
együttmőködı középiskola igazgatója februárban dönt a programban<br />
felvettek személyérıl. A felvett tanulók egyúttal kollégiumi elhelyezést is<br />
nyertek.<br />
Évközi érkezés, átvétel esetén a felvételrıl a tagintézmény-vezetı dönt.<br />
A kollégiumi felvételrıl illetve elutasításról írásban kapnak kiértesítést a<br />
jelentkezık. Az elutasított tanuló vagy gondviselıje az igazgatói döntés<br />
ellen felül bírálati kérelmet nyújthat be a Szekszárd Megyei Jogú Város<br />
Jegyzıjéhez a közléstıl számított 15 napon belül.<br />
A tanulói jogviszony megszőnése<br />
302
• Tanév közben a tanuló kollégiumi tagsága megszőnik, ha az<br />
iskolával fennálló tanulói jogviszonya megszőnt, egyébként a tanév<br />
végén.<br />
• A kollégiumból kizárt tanulónak a fegyelmi határozat jogerıre<br />
emelkedésével.<br />
• Ha a tanuló kollégiumi tagságáról írásban, a szülı egyetértésével<br />
lemond, a nyilatkozatban megjelölt napon.<br />
10. Gyermek- és ifjúságvédelemmel összefüggı<br />
tevékenységek<br />
A nevelıtestület valamennyi tagjának feladata és kötelessége hogy<br />
közremőködjön a gyermek- és ifjúságvédelemi feladatok ellátásában.<br />
A kollégiumban a gyermek és ifjúságvédelmi munkát szociális munkás<br />
segíti.<br />
Kiemelt feladataink:<br />
• a gyermekvédelmi törvény alapos ismerete, elıírásainak betartása,<br />
• a tanuló fejlıdését veszélyeztetı körülmények megelızése,<br />
• megismerjük a tanuló otthoni körülményeit, családi és szociális<br />
hátterét, figyelemmel kísérjük az életkörülményekben bekövetkezı<br />
változásokat, feladatunk a személyiségfejlıdésben tapasztalható<br />
rendellenességek korai feltárása,<br />
• a problémát elıidézı okok megszüntetésére irányuló intézkedések<br />
megtétele,<br />
• folyamatos kapcsolattartás a partneriskolák gyermek- és<br />
ifjúságvédelmi felelıseivel,<br />
• Jó kapcsolat kiépítése a helyi önkormányzatok gyermekvédelmi és<br />
gyámügyi feladatot ellátó osztályaival.<br />
11. Az iskolával, a szülıvel való kapcsolattartás és<br />
együttmőködés formái<br />
11.1. Kollégium és a család kapcsolata<br />
A kollégiumnak jelentıs családpótló funkciója van, mert a diák a tanítási<br />
napokon szüleitıl távol van, a kollégiumi közösség pótolja a család<br />
közösségét, ezért a kollégiumi nevelés területén nélkülözhetetlen a szülık<br />
és a kollégium harmonikus együttmőködése. A nevelés a család, a szülı<br />
kezébıl részben átkerül a kollégiumba, hiszen a tanuló idejének nagy<br />
részét az iskola mellett a kollégiumban, a szoba és csoporttársakkal,<br />
csoportvezetıjével körülvéve tölti. Ez a közös nevelés csak akkor lehet<br />
eredményes, ha a szülı és a kollégium együttmőködik, illetve ebbe a<br />
303
folyamatba mind tevékenyebben bekapcsolódik maga a tanuló is. A<br />
kollégiumunkba érkezı gyerekek személyiségi vonásai a családban<br />
alakulnak ki, meghatározza ıket a család életmódja, szocializáltsága,<br />
szellemi szintje, anyagi helyzete, a szülı és a gyermek közötti érzelmi-lelki<br />
kapcsolat. Az így kialakult pozitív hatásokat a kollégiumban meg kell<br />
erısíteni, az esetleges negatív nevelési mintákat, szokásokat azonban<br />
csak nehezen lehet ellensúlyozni, de az alapvetıen kialakult szociális<br />
formákat, kötıdéseket alakítani, formálni, fejleszteni kell.<br />
A kollégiumi szülıi munkaközösség<br />
A kollégium szülıi munkaközösségét a tanulócsoportokból megválasztott<br />
szülık együttesen alkotják. Az kollégiumi szülıi munkaközösséget a<br />
választott elnök irányítja. A választmány a szükségleteknek megfelelıen,<br />
de évente legalább két alkalommal ülést tart. A munkaközösség elnöke<br />
vagy megbízottja kapcsolatot tart az igazgatósággal és meghívás alapján<br />
részt vehet a tantestületi értekezleteken. A munkaközösség elnöke<br />
eljuttathatja véleményét a kollégium vezetıségéhez. Véleményezési joga<br />
van a kollégium belsı szabályzatai és Pedagógiai Programja tekintetében.<br />
A kollégium szülıi munkaközössége figyelemmel kíséri a kollégiumban<br />
folyó nevelı munkát, segítséget nyújt az kollégiumi és a családi nevelés<br />
összehangolásában. Közremőködhet a tanulókat érintı rendezvények<br />
lebonyolításában, segítheti a diákönkormányzatot és a tantestületet<br />
tanórán kívüli programok szervezésében. A szervezettıl a nevelıtestület<br />
segítséget kérhet a tanulókat érintı kollégiumi és kollégiumon kívüli<br />
teendık ellátásában (pl. szponzorok felkutatása).<br />
Összességében a munkaközösség célja, hogy a szülık mélyebben<br />
belelássanak az kollégium mőködésébe és nevelı-oktató-fejlesztı<br />
munkájába, a közösségi életbe és a szülık elfoglaltságaik függvényében<br />
vállaljanak részt a kollégiumi események rendezésében, lebonyolításában.<br />
11.1.1. Kapcsolattartás és együttmőködés a szülıkkel<br />
Az kollégiumvezetı feladatai:<br />
• a leendı tanulók szüleinek tájékoztatása a felvételi értesítı<br />
megküldésével,<br />
• a szülıi munkaközösség vezetıjével való kapcsolattartás,<br />
• a szülıi szervezetek jogosítványainak érvényre juttatása,<br />
• kérdıíves szülıi és elégedettségmérés értékelése a félévi és év végi<br />
értekezleten,<br />
• kollégiumi nyíltnap megszervezése, Szekszárd középiskoláinak<br />
nyíltnapjaival összehangolva akár az évben több alkalommal is.<br />
A nevelıtanár feladatai:<br />
• kapcsolattartás a szülıkkel az éves munkatervben rögzített<br />
fogadónapokon, valamint a szülı kérésére egyeztetett külön<br />
idıpontban telefonon vagy személyesen,<br />
304
• a szülı tájékoztatása, ha a gyermek fejlıdésének elısegítése<br />
érdekében intézkedést tart szükségesnek (pl.: iskolai hiányzások,<br />
kollégiumi kötelezı foglalkozásokról való hiányzás, házirend<br />
megsértése…),<br />
• a szülık jogainak érvényesítését és kötelességük teljesítését<br />
figyelemmel kísérve együttmőködés a szülıkkel,<br />
• a szülı tájékoztatása az ellenırzı útján a tanuló magatartásáról,<br />
• családlátogatások megszervezése a csoportba tartozó diákokhoz,<br />
• kérdıíves elégedettségmérés kitöltetése a szülıkkel a tanévben<br />
folyamatosan,<br />
• kollégiumi nyíltnapok lebonyolításának segítése.<br />
AJKP csoportvezetı feladatai:<br />
• Az AJKP-s diákokkal kapcsolatos nevelési elképzeléseinek<br />
megbeszélése a szülıkkel, családlátogatások megszervezése.<br />
• AJKP-s kollégiumi nyíltnap megvalósításának segítése.<br />
AJKP programgazda feladatai:<br />
• A kollégium nevelési programjának és az AJKP-nak az ismertetése<br />
a szülıkkel.<br />
• AJKP-os szülıi értekezlet összehívása évente legalább két<br />
alkalommal és tájékoztatás a tanév rendjérıl, feladatokról az elsı<br />
szülıi értekezleten.<br />
• A leendı és a jelenlegi AJKP-os szülıknek nyíltnap megszervezése.<br />
Pedagógiai felügyelı feladatai:<br />
• kapcsolattartás a szülıkkel az éves munkatervben rögzített<br />
fogadónapokon, valamint a szülı kérésére egyeztetett külön<br />
idıpontban telefonon vagy személyesen.<br />
• kérdıíves elégedettségmérés kitöltetése a szülıkkel a tanévben<br />
folyamatosan.<br />
• kollégiumi nyíltnapok lebonyolításának segítése.<br />
Kollégium egyéb alkalmazottai:<br />
• A szülıkkel való kapcsolattartás segítése.<br />
• Kollégiumi honlapon való megjelenítése a szülıket is érintı<br />
információknak. (pl. kollégiumi rendezvények)<br />
• kollégiumi nyíltnapok lebonyolításának segítése.<br />
A pedagógusok és szülık közötti együttmőködés formái<br />
Fogadóórák<br />
• a szülık és a pedagógusok személyes találkozása, illetve ezen<br />
keresztül egy-egy tanuló egyéni fejlesztésének segítése konkrét<br />
tanácsokkal.<br />
• Évente több alkalommal kerül megrendezésre. Lehetıség szerint a<br />
szekszárdi középiskolák szülıi értekezleteihez és fogadóóráihoz<br />
igazítva, vagy a pedagógus és a szülı egyéni megbeszélése alapján.<br />
AJKP-os szülıi értekezlet<br />
305
Évente legalább két alkalommal kerül megrendezésre.<br />
Alapvetı céljai:<br />
• az AJKP-os szülık és a pedagógusok közötti folyamatos<br />
együttmőködés kialakítása,<br />
• a szülık tájékoztatása az AJKP-s rendezvényekrıl, feladatokról,<br />
• kollégium nevelési programjának és az AJKP-nak az ismertetése a<br />
szülıkkel,<br />
• a diákokkal szemben támasztott követelmények ismertetése,<br />
• beszámoló a kollégium és a nevelıtanárok értékelı munkájáról, a<br />
csoportok tanulmányi munkájáról, neveltségi szintjérıl,<br />
• szülık kérdéseinek, véleményének, javaslatainak összegyőjtés.<br />
Családlátogatás<br />
Célja, hogy a nevelıtanár ismerje meg a csoportjába tartozó diákok és<br />
szüleinek tágabb és szőkebb lakókörnyezetét. A tanár és a szülı<br />
tájékoztassa egymást a gyermek tanulmányi munkájáról, magatartásával<br />
kapcsolatos pozitív és negatív benyomásokról, erısségeirıl és<br />
gyengeségeirıl, valamint az elıbbiekhez kapcsolódóan a jövıbeni kitőzött<br />
célokról, amivel a szülı és a tanár segíthetik egymás nevelımunkáját a<br />
diák minél jobb elırehaladásának érdekében. A családlátogatást a<br />
mellékelt családlátogatási lapon dokumentálni szükséges, majd a<br />
csoportportfólióban kell elhelyezni.<br />
Kollégiumi nyílt napok<br />
A nyílt napok célja, hogy a szülık betekintést nyerjenek a kollégium<br />
nevelı-oktató-fejlesztı és felzárkóztató munkájának mindennapjaiba.<br />
Ismerjék meg a csoportfoglalkozások, fejlesztı- és felzárkóztató<br />
foglalkozások, szakkörök lefolyását, közvetlenül tájékozódjanak<br />
gyermekük - jelenlegi vagy leendı - kollégiumi életterérıl, a kollégium<br />
infrastrukturális felszereltségérıl, állapotáról: lakószobák és közösségi<br />
helyiségek, a nevelést segítı eszközök.<br />
Kollégiumi ellenırzı füzet<br />
A szülı tájékoztatására szolgál a diákok magatartásával összefüggı<br />
fegyelmezési intézkedésekrıl, a kollégiumi rendezvényekrıl és a<br />
gyermekük által a csoportvezetı tanárától kért állandó és eseti<br />
kimenıkrıl. Ha a nevelıtanár úgy ítéli meg, hogy a csoportjába tartozó<br />
diák nem tájékoztatja a szülıket kimenırıl és azt az ellenırzı füzetben<br />
lévı szülıi aláírás hiánya is igazolja, akkor a további kimenık adását<br />
megvonhatja.<br />
Szülıi elégedettségmérı kérdıív<br />
A kollégium és a szülı közös feladata, hogy a diák középiskolás évei<br />
minél jobb eredményt hozzanak a neveltség és a tudás területén<br />
egyaránt, ezért a szülık elvárásait, igényeit, véleményét is meg kell<br />
ismerni és be kell építeni kollégiumi munkába. Az elégedettségmérés<br />
kérdıív kitöltésével tehát a szülık értékelik és véleményezik a kollégium<br />
mőködésének különbözı területeit (kapcsolattartás, módszerek,<br />
306
feladatok, színvonal, feltételek, szakmai munka, emberi kapcsolatok,<br />
AJKP)<br />
Lehetıségek a szülık és kollégium kapcsolatának továbbfejlesztéséhez<br />
• szülıkkel közös akciók, bevonásuk az intézmény életébe<br />
(pl.:győjtések),<br />
• szülıi tájékoztató „újság”: A kollégium életérıl, eseményeirıl szóló<br />
kiadvány, mely meghatározott idıközönként tájékoztatja a szülıt,<br />
• szülık bevonása a kollégiumi napok rendezvényeibe (hagyományok,<br />
hobbik bemutatása).<br />
11.1.2. A kollégium és a kapcsolódó iskolák<br />
együttmőködésének, és a kapcsolattartásának formái<br />
I. Béla Gimnázium mellett az alábbi iskolákkal van a kollégium partneri<br />
viszonyban:<br />
• A Garay János Gimnáziumot 1896-ban alapították, több mint<br />
százéves hagyományaival Tolna megye legrégebbi gimnáziuma.<br />
Növendékeink egy része ebben az intézményben tanul, céljuk a<br />
közép és emeltszintő érettségire felkészülés és továbbtanulás a<br />
felsıfokú intézményekben.<br />
• TMÖ Szent László Szakképzı Iskola és Kollégium (TISZK)<br />
tagintézményei:<br />
Székhely Tagintézmény,<br />
Egészségügyi - Szociális Tagintézmény,<br />
Bezerédj István Tagintézmény,<br />
Vendéglátó Tagintézmény.<br />
Képzési profil: szakközépiskola, szakiskola, szakképzés, érettségi utáni<br />
szakképzés.<br />
• FVM Dunántúli Agrár-Szakképzı Központ, Csapó Dániel<br />
középiskola, Mezıgazdasági Szakképzı Iskola és Kollégium,<br />
Szekszárd.<br />
Szakközépiskola és szakiskolai képzésben vesznek részt<br />
kollégistáink az iskolában.<br />
• A Kolping Katolikus Szakképzı Iskola az 1991/92-es tanévben<br />
kezdte meg mőködését. Az alapítványi fenntartású iskola<br />
alapvetıen a hátrányos helyzető – tanulási, szociális, családi,<br />
anyagi nehézségekkel, magatartászavarokkal küszködı – tanulók<br />
részére nyújtunk felzárkóztatáshoz, alapvizsga megszerzéséhez,<br />
szakmatanuláshoz lehetıséget, és érettségire való felkészülést<br />
keresztény szellemő nevelés keretében.<br />
• „Esély” Szolgáltató és Szakképzı Iskola szakmai képzési lehetıséget<br />
biztosít a tanulóknak a tisztes ipar presztízsét az elıtérbe helyezve.<br />
A tanulók szakiskolai képzésen vesznek részt az iskolában.<br />
Feladatunk a partneriskolákban folyó oktató-nevelı munka segítése, a<br />
megszerzett ismeretek megerısítése, kiegészítése.<br />
307
A tanulókról való gondoskodás, a nevelés és oktatás hatékonyabb és<br />
eredményesebb, ha a folyamatban résztvevı intézmények szorosan<br />
együttmőködnek.<br />
Tanulóink nagy része hátrányos helyzető, érzékelhetıen megnövekedtek<br />
a társadalmi, szociális, családi és iskolai problémák, amelyek a nevelés<br />
szempontjából új kihívást jelentenek a kollégium számára.<br />
A kollégium mőködése szempontjából kiemelkedı feladat az iskolákkal<br />
való konstruktív, naprakész kapcsolattartás, még szorosabb<br />
együttmunkálkodás, melyben a kollégium és iskola egyenrangú<br />
partnerként, azonos alapértékek mentén végzi munkáját. Ez az<br />
együttmőködés segíti a tanulók beilleszkedését, személyiségfejlıdését,<br />
tanulmányait, melynek eredménye lesz az iskola sikeres befejezése után a<br />
továbbtanulás vagy a munkába állás.<br />
A kapcsolatnak rendszeres információcserén kell alapulnia az egységes<br />
pedagógiai hatások érvényesülése érdekében.<br />
A diákoknak érezniük kell a két tantestület közti szoros együttmőködést,<br />
ami segíti a jelentkezı problémák hatékony megoldását, és azt, hogy a<br />
tanulásban a gyerekek önmagukhoz képest a lehetı legjobban<br />
teljesítsenek.<br />
A kommunikációt, a rendszeres kapcsolattartást követendı eljárásként<br />
célszerő szabályozni, függetlenül attól, hogy az adott osztályba hány<br />
tanuló jár.<br />
Az együttmőködés formái<br />
A kollégiumvezetı feladatai:<br />
Kapcsolatfelvétel tanév elején az iskola vezetıivel, esetenként részvétel az<br />
iskolák nevelési értekezletein, a nagyobb szabású programok<br />
összehangolása.<br />
A partneri igények felmérése, egyeztetés, kapcsolódás az iskolai<br />
projektekhez, témahetekhez.<br />
A munkatervek kölcsönös megismerése, közös alapelvek kidolgozása.<br />
Tanév elején az iskolai vezetık és osztályfınökök meghívása a<br />
kollégiumba.<br />
A kollégiumi tantestület elérhetıségének az elküldése az iskolákba és az<br />
iskolában tanítók./név, e-mail cím, telefonszám/ adatainak az eljuttatása<br />
a kollégiumba.<br />
A tanulói órarendek elkérésével a kollégista iskolai elfoglaltsága<br />
követhetı, lehetıvé válik a kollégiumi foglalkoztatási terv /tanulói<br />
órarend elkészítése.<br />
Az intézményekbe a kollégiumvezetı eljuttatja a diákok csoportjának<br />
adatait.<br />
Az ehhez szükséges dokumentum: táblázatban a tanuló neve, kollégiumi<br />
csoportja, a csoportvezetı neve, telefonszáma.<br />
308
A nevelıtestületi értekezleteken az iskolák képviselıivel egyeztetés, a<br />
problémás esetek megbeszélése, közös megoldások kidolgozása.<br />
A kollégium nagyobb rendezvényeirıl tájékoztatás és a vezetık<br />
meghívása.<br />
Intézményközi kapcsolatot a jövıben az is nagymértékben segíti, ha az<br />
elektronikus naplók bevezetésekor a kollégiumi nevelık számára is<br />
hozzáférést biztosít az iskola.<br />
Az Arany János Kollégiumi Program még intenzívebb vezetık közötti<br />
iskola-kollégium együttmőködést igényel<br />
A nevelıtanár/ csoportvezetı feladatai:<br />
Év elején tájékozódik a tanuló iskolai órarendjérıl, iskolai elfoglaltságairól<br />
és ennek megfelelıen elkészíti az ezzel harmonizáló kollégiumi órarendet<br />
a tanulók számára. Órarend tartalmazza a tanuló iskolai órarendjét és a<br />
kollégiumi órarendet, így átlátható a kollégista teljes heti beosztása.<br />
Figyelemmel kíséri a tanuló iskolai elımenetelét.<br />
A nevelıtanár a tanév elején felveszi a kapcsolatot a tanulók<br />
osztályfınökeivel.<br />
A csoportvezetı havi rendszerességgel felkeresi az iskolát, tájékozódik a<br />
tanuló/tanulók jegyeirıl, a hiányzásról, a magatartásról. Fontos a<br />
problémák feltárása, az osztályfınökkel, szaktanárral közösen a<br />
megoldási javaslat készítése, szükség esetén egyéni fejlesztési terv<br />
kidolgozása.<br />
Közösen szervezett értekezletek, egységes nevelési célok meghatározása.<br />
Pedagógiai vélemény cseréje, kölcsönös hospitálás.<br />
Az Arany János Kollégiumi Programban részt vevı tanulók<br />
osztályfınökeivel még szorosabb együttmőködés szükséges.<br />
A 9. osztályosok iskolai beiratkozásának napján/napjain nevelıtanári<br />
ügyelet vállalása.<br />
Az iskolai szülıi értekezlet idején kollégiumban fogadóórán az érdeklıdı<br />
szülık tájékoztatása.<br />
A kollégiumban a korrepetáló tanár kapcsolatot tart az iskolai<br />
szaktanárral, problémás esetekben egyéni fejlesztési tervet dolgoznak ki.<br />
Fejlesztési lehetıségek:<br />
Az iskolákban bevezetésre kerül az elektronikus napló, szükséges<br />
belépési kód egyeztetése a nevelıtanár részére a tanulók osztályzatainak<br />
és hiányzásának figyelemmel kíséréséhez.<br />
A csoportvezetı éves tervet készít az iskolákkal való kapcsolattartásra<br />
(heti 1 óra a kötelezı órájából) és ennek dokumentálása.<br />
Pedagógiai felügyelık feladatai:<br />
A kollégiumban gondoskodni kell az iskolai, kollégiumi foglalkozásokon<br />
részt nem vevı tanulók folyamatos pedagógiai felügyeletérıl. Az éjszakai<br />
309
ügyeletes pedagógiai felügyelı a napirendnek megfelelıen felébreszti a<br />
tanulót,felügyeli az iskolába indulás elıtti és az indulás idıszakát. A<br />
napirendtıl eltérıen elıbb vagy késıbb iskolába vagy gyakorlatra menı<br />
diákoknál a csoportvezetı vagy a tanuló egyezteti a felkelés idıpontját. Az<br />
iskolai tanítás idıpontját a pedagógiai felügyelı a lakószobában<br />
kifüggesztett órarendeken ellenırizheti.<br />
A délelıtti ügyeletes a tanítás ideje alatt 8.00-14.00 között figyelemmel<br />
kíséri a bármilyen ok miatt a kollégiumban maradó diákok tevékenységét.<br />
Indokolatlan hiányzás gyanúja esetén felveszi a kapcsolatot a tanuló<br />
osztályfınökével és intézkedik, hogy a tanuló iskolába menjen.<br />
Problémák esetén a felmerülı napi probléma egyeztetése, nevelési<br />
tapasztalatok cseréje.<br />
Az iskolai szülıértekezletekkel egy idıben tartott fogadóórákon a szülı<br />
kérésére tájékoztatást ad a kollégista beilleszkedésérıl, a házirendhez<br />
való alkalmazkodásáról, és az esetleges viselkedési problémákról.<br />
Szociális munkás feladata:<br />
A szociális munkás feladata a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok<br />
ellátása a pedagógusokkal együttmőködve.<br />
Munkája eredményességéhez szükséges az iskolák gyermek- és<br />
ifjúságvédelmi felelıseivel való együttmőködés kialakítása és az<br />
intézkedések összehangolása.<br />
A kollégium minden munkatársa részt vesz a kollégium-iskola jó<br />
kapcsolatának és együttmőködésének a kialakításában.<br />
A kollégiumunk számára tehát kiemelten fontos a kollégista diákok<br />
szüleivel, iskolájával való jó együttmőködés és a szoros kapcsolattartás. A<br />
diákok intézményünkbe való beilleszkedéséhez és a középiskolás éveik<br />
sikeres elvégzéséhez a szülıktıl, tanároktól, osztályfınököktıl kapott és<br />
szerzett információk nagymértékben hozzá tudnak járulni. Az<br />
intézményekkel és a szülıkkel való konzultációk, tapasztalatcserék<br />
segítik a gyerekek kollégiumba, tanulócsoportba történı integrációjának,<br />
inklúziójának megvalósítását.<br />
12. A Hátrányos Helyzető Tanulók Arany János Kollégiumi<br />
Programja<br />
12.1. Bevezetés<br />
Kollégiumunk a 2005/2006-os tanévben sikeres pályázat útján<br />
csatlakozott az Oktatási Minisztérium programjához.<br />
Az Arany János Kollégiumi Program (továbbiakban AJKP) intézményi<br />
pedagógiai programja a Kollégiumi Nevelés Országos Alapprogramjában<br />
megfogalmazott célkitőzések és a program által külön meghatározott<br />
követelményeknek megfelelıen került megfogalmazásra összhangban a<br />
310
fenntartó Esélyegyenlıségi Tervével, valamint a kollégium mőködését<br />
biztosító alapdokumentumokkal.<br />
A kollégium meghatározott pedagógiai elvek és fejlesztési tevékenységek<br />
alapján 5 évig támogatja az AJKP-ban részvevı tanulókat, akik az<br />
elıkészítı évet követıen nappali tagozatos, érettségire felkészítı<br />
középiskolai osztályokban tanulnak tovább az inkluzív és az integráló<br />
pedagógiai program alapján.<br />
A speciális programelemeket alkalmazó kollégiumi programban<br />
biztosítunk minden olyan eszközt, amelyek segítségével nı az<br />
eredményesen tanuló, érettségit szerzı, illetve a pályafutását a<br />
felsıoktatásában folytató tanulók száma.<br />
A kollégiumi tantestület a hátrányos, illetve halmozott hátrányos helyzető<br />
tanulók felemelése, esélyhez juttatása tekintetében sok éves<br />
tapasztalattal rendelkezik. A tantestület felelıs azért, hogy az AJKP-ba<br />
bekerülı tanulók egy éves szakszerő és gondos elıkészítı munkát<br />
követıen nappali tagozatos osztályokban érettségi bizonyítványhoz<br />
jussanak, illetve a diákok további elképzelésének megfelelıen a munka,<br />
vagy a tanulás vonatkozásában közösen készített karriertervvel<br />
rendelkezzenek, és társadalmi mobilitásuk megvalósuljon.<br />
12.2. A kollégium feladatai<br />
12.2.1. Az AJKP-ra épülı helyi kollégiumi pedagógiai program<br />
Elsıdleges célunk a tanulók érdeklıdésének, motivációjának folyamatos<br />
fenntartása a sikeres tanulmányi elımenetelük érdekében, valamint az,<br />
hogy a szülık erıteljesebben ambicionálják a gyermeküket a<br />
továbbtanulásra. Komplex tevékenységrendszerrel, eszközrendszerrel,<br />
szolgáltatásokkal biztosítjuk a szociális hátrányok csökkentését, a<br />
kulturális javakhoz való egyenlı hozzáférést, a multikulturális tartalmak<br />
közvetítését.<br />
12.2.2. A nevelés feladatai<br />
A kollégiumi tantestület tagjai – ha eltérı mértékben is – de érintettek az<br />
AJKP-s tanulók fejlesztésében. Kiemelt szerepük van a<br />
csoportvezetıknek, akiknek képzettségük és kompetenciáik<br />
összességében megfelelnek a jogszabályokban megfogalmazott széleskörő<br />
pedagógiai tevékenységrendszer megvalósításához.<br />
A kollégium nevelıtestülete<br />
• szilárd pedagógiai alapelvekkel és értékrendekkel rendelkezik az<br />
AJKP vonatkozásában, elfogadó, együttmőködésre törekvı,<br />
• egyéni fejlıdést elısegítı integrált környezetet biztosít a heterogén<br />
tanulócsoportok számára,<br />
311
• nyitott a diákok háttérközegének megismerésére és befogadására,<br />
kész a jótékony befolyásolásra a fejlesztésben résztvevı<br />
partnerekkel együttesen,<br />
• jól felkészült szaktanárok közössége, akik képesek a komplex<br />
fejlesztésre, látják a célok, a tanulásszervezés és a várható<br />
eredmények közötti összefüggéseket,<br />
• elfogadja az AJKP és a kollégiumi pedagógiai program prioritásait,<br />
ismeri és érti a személyre szabott nevelési szemléletmódot,<br />
• a tanulok egyéni fejlıdési igényeire épít személyre szabottan (nem<br />
egyénileg) önálló tevékenységre inspirál, hatékony tanulási<br />
módszereket alkalmaz,<br />
• külsı és belsı együttmőködésben végzi a munkát a képzésben<br />
résztvevı szaktanárokkal, szakemberekkel, a mentorral,<br />
mentálhigiénes szakemberekkel, szociális munkással, a<br />
pszichológussal, a fejlesztı pedagógussal, továbbá a szülıkkel és a<br />
települési önkormányzatokkal,<br />
• kész az önértékelésre, nyitott mások véleményére és képes<br />
változtatni,<br />
• érdeklıdik az új megközelítések, új módszerek iránt, igénye van a<br />
továbbképzésre, képes átvenni és átadni a jó gyakorlatokat.<br />
12.2.3. Csoportszervezés<br />
Kollégiumunk az AJKP-ba felvett tanulókat három féle módon szervezi<br />
kollégiumi, illetve foglalkozási csoporttá.<br />
• Az AJKP 9. elıkészítı csoportja homogén.<br />
• A felsıbb évfolyamos AJKP-s tanulókat alacsonyabb létszám esetén<br />
integráljuk a nem AJKP-s tanulók csoportjába.<br />
• Az AJKP-ban tanulók nem AJKP-s tanulókkal együtt alkotnak<br />
foglalkozási csoportokat a korrepetálások, speciális ismereteket adó<br />
tevékenységek, szakkörök és különbözı rendezvények, sportkörök<br />
és különbözı rendezvények mentén.<br />
12.2.4. Együttmőködés<br />
A kollégium olyan kapcsolatrendszert mőködtet, amely a programban<br />
érintett valamennyi szereplıre kiterjed. Az AJKP komplex pedagógiai<br />
tevékenységét a jól összehangolt munka és a partnerszemlélető<br />
együttmőködés hatja át<br />
Az együttmőködés területei:<br />
• a képzésben résztvevı szaktanárok, szakemberek és<br />
szakszolgálatok,<br />
• szülıi értekezlet évente több alkalommal, a partner iskolákkal<br />
összehangolva,<br />
312
• kollégiumi ellenırzıfüzet használata, internetes közösségi portálok,<br />
levelezı rendszerek, telefon használata,<br />
• szülıi elégedettségmérési kérdıív/ legalább 2 évente,<br />
• tanulói elégedettségmérési kérdıiv<br />
• együttmőködési megállapodás, éves ütemterv a 9. elıkészítı<br />
évfolyamon, havi egyeztetések a gimnázium és a kollégium között,<br />
szaktanári konzultációk, kapcsolattartás a felsıbb évfolyamokon az<br />
osztályfınökökkel és a szaktanárokkal,<br />
• a diákokat és a teljes dolgozói kört érintı programok, mősorok,<br />
• a beiskolázás kapcsán érintett általános iskolai igazgatók,<br />
osztályfınökök, a felsıbb éves AJKP-s diákok iskoláinak igazgatói,<br />
a diákok osztályfınökei, egyes iskolák kollégiumi kapcsolattartói,<br />
• a Kollégiumi Szakmai és Érdekvédelmi Szövetség tagja révén a<br />
megye kollégiumaival szervezett közös sport és mővészeti<br />
rendezvények,<br />
• Mővelıdési Központ, RÉV,<br />
• a diákok szociális segélyének, határozatainak, szülıi<br />
nyilatkozatainak (iskolai végzettség) kapcsán a települési<br />
önkormányzatok jegyzıi titkársága illetve a jegyzı,<br />
• a roma önkormányzatokkal való kapcsolattartás,<br />
• Educatio Társ. Szolgáltató Nonprofit Kft - Esélyegyenlıségi<br />
Igazgatóság Regionális Irodája,<br />
• a gyermekjóléti szolgálatokkal, gyermekotthonnal, lakásotthonnal<br />
szakellátó rendszerekkel való együttmőködés a szociális háttér<br />
megismeréséhez, támogatási rendszerek kialakításához (árvaság,<br />
félárvaság, nevelıszülık),<br />
• Szekszárd város civil szervezetei.<br />
Fejlesztési cél: nemzetközi partnerekkel történı kapcsolatfelvétel<br />
12.3. Az AJKP fı feladatai az éves feladattervezı<br />
kulcsfolyamatai alapján<br />
Helyi programunkban a 9 fı folyamatot a rendszerszemlélet és a<br />
komplexitásra való törekvés hatja át, melynek évenként történı részletes<br />
tervezése az AJKP-ban résztvevı mentor segítségével történik. A célok<br />
elérése és az indikátorok teljesülése az intézmény minıségirányítási<br />
programjában rögzítésre és a közoktatási törvénynek megfelelıen évente<br />
értékelésre kerül. A program elırehaladását szakmai monitor vizsgálja az<br />
intézményi és a programszintő helyesbítı tevékenységek pontos<br />
meghatározása érdekében.<br />
12.3.1. A tanulók felkutatásának és beiskolázásának folyamata<br />
Cél: A program teljesítésére legalkalmasabb diákok megtalálása.<br />
313
Indikátor:<br />
• a számításba jöhetı diákok személyes megkeresése, elsısorban<br />
régiónkban, évente növekvı számban,<br />
• az érdeklıdök adatainak pontos rögzítése, a válogatás megkezdése -<br />
december, január hónapban,<br />
• ismerkedés, találkozás az érdeklıdıkkel a kapott információk<br />
birtokában,<br />
• a tanulók beiskolázásának elıkészítése.<br />
Tevékenységek:<br />
• általános iskolai adatbank tanév eleji aktualizálása,<br />
• a pályázat megjelenését követıen figyelemfelhívó e-mail, tájékoztató<br />
levelek küldése az igazgatóknak, osztályfınököknek,<br />
• az Esélyegyenlıségi Igazgatóság Regionális Irodája által<br />
megjelentetett kiadványokban a pályázati felhívás, a kollégiumról, a<br />
program eseményeirıl írt cikkek megjelentetése,<br />
• névlista megszerzése az általános iskolák és az Esélyegyenlıségi<br />
Igazgatóság Regionális Irodája segítségével,<br />
• települési útvonalterv készítése,<br />
• a felkutatás elindítása október elején,<br />
• felkészülés a pályaválasztási kiállításra (terv a stand berendezésére,<br />
a tehetséges AJKP-ban tanulók felkészítése a kulturális mősorra,<br />
prospektusok, pályázati anyag elıkészítése), majd a program<br />
bemutatása a pályaválasztási kiállításokon, ahol lehetıség van az<br />
osztályfınökök, a tanulók és a szülık tájékoztatására,<br />
• idıpont-egyeztetéssel az iskolákban a program megismertetése, a<br />
felsıbb éves AJKP-sok prezentációt mutatnak be a volt<br />
iskolájukban, találkozás az érintett diákokkal és lehetıség szerint a<br />
szülıkkel, a kollégiumról készített film bemutatása,<br />
• idıpont –egyeztetés a szülıkkel, családlátogatások szervezése,<br />
(mint vendég) a szülıi érdeklıdés felkeltése és szinten tartása,<br />
• Tájékoztatás és segítségnyújtás a pályázathoz szükséges<br />
dokumentumok beszerzéséhez (HH, HHH igazolások, kitöltendı<br />
pályázati adatlapok),<br />
• kollégiumi nyílt nap szervezése, diák és szülı invitálása a<br />
nyíltnapra – a kollégium bemutatása, bepillantás a tanulók<br />
napirendjébe, részvétel a foglalkozásokon, a szülıknek tájékoztatás<br />
az iskolába jelentkezés módjáról is, (a képzés kódszáma, elsı<br />
helyen a gimnáziumi elıkészítı osztályt kell jelölni)<br />
• együttmőködés a gimnáziummal: a megjelentek részt vehetnek a<br />
9. elıkészítı osztály óráin,<br />
• segítség a pályázat megírásához és benyújtásához,<br />
• a pályázatok beérkezése a pályázati kiírásban közzétett határidıig,<br />
• a pályázat elbírálása jogosultság alapján, errıl értesítés küldése,<br />
• hivatalos jelentkezés a középiskolába, ennek a koordinálása,<br />
314
• az iskolával együtt döntés a felvett tanulók személyérıl, felvételi<br />
lista elkészítése és közzététele.<br />
• A 7. és 8. osztályosoknál a MOTEL program adaptációját tervezzük.<br />
Stratégia: marketingterv készítése, prezentáció, prospektusok, plakátok<br />
megtervezése és elkészítése, eljuttatása a célcsoportnak, pontos<br />
tájékoztatás a programelemekrıl, a diákok lehetıségeirıl és az<br />
elvárásokról. A médiák bevonása a tájékoztatásba.<br />
Motiváció: vonzó kép felállítása a programról, szülı és diák érdekeltté<br />
tétele, településbeli AJKP-s diáktól szerzett kedvezı információk.<br />
Kapcsolati háló: igazgatókkal, osztályfınökökkel történı konzultáció, a<br />
diákok személyes megkeresése, települési önkormányzatoktól információ<br />
a szociális háttérrıl, jegyzıkkel való kapcsolatfelvétel, a határozatok,<br />
nyilatkozatok kapcsán, levélben és telefonon történı folyamatos<br />
együttmőködés, kapcsolatfelvétel a munkaügyi központ pályaválasztási<br />
börzéinek szervezıivel<br />
12.3.2. Felkészítés folyamata az AJKP-ban való részvételre<br />
Cél: Az elıkészítı év célja a hátrányok kompenzálása, sikeres felkészítés,<br />
alapozás a középiskola négy évére<br />
Indikátor:<br />
• szülık együttmőködési elkötelezettsége növekszik,<br />
• a kollégiumi fejlesztı tevékenység rendszer pozitívan befolyásolja az<br />
iskolai eredményességet,<br />
• átvétellel a tanuló bekerül a szekszárdi érettségit adó középiskolák<br />
egyikébe és a tanév végén be is iratkozik.<br />
Tevékenységek:<br />
• a leendı 9. elıkészítı osztályos AJKP-sok gólyatáborban való<br />
részvétele, bemeneti mérés készítése,<br />
• beköltözés a kollégiumba, tanévkezdés,<br />
• a kollégiumi és az iskolai beilleszkedés segítése, a házirend és a<br />
szabályzatok ismertetése, a város megismertetése,<br />
• család és a gimnázium /kollégium jó együttmőködése, folyamatos<br />
kapcsolattartás,<br />
• a tantárgyak tanulásának rendje, a tanulás módszertan<br />
alapelemeinek megismertetése,<br />
• folyamatos részvétel az önálló tanulást fejlesztı foglalkozásokon,<br />
• egyéni beszélgetések,<br />
• önismereti tesztek kitöltése és értékelése a reális énkép kialakulása<br />
céljából,<br />
• a kollégiumi házirend következetes betartását szolgáló<br />
tevékenységek,<br />
315
• a középiskolás életre történı felkészülés, a kulcskompetenciák<br />
fejlesztése, eszközjellegő kompetencia foglalkozások (szövegértés,<br />
kommunikáció…), szakkörök, kommunikációs tréningek,<br />
szaktárgyi korrepetálásokon való részvétel,<br />
• életkorhoz igazított élményszerő, élményszerzı módszerek<br />
alkalmazása, (kollégiumi rendezvényekre való közös felkészülés,<br />
elıadás, projekt, témahét, moduláris rendszerő fejlesztés,<br />
kooperatív módszer, drámapedagógia)<br />
• multikulturális rendezvények, különbözı kultúrák bemutatása,<br />
• városi kulturális rendezvényeken való részvétel, az élmények közös<br />
feldolgozása,<br />
• tanulmányi kirándulások,<br />
• integrációt segítı kollégiumi programokon való aktív részvétel,<br />
• IPR alkalmazása, szocializációs szint emelése szociális kompetencia<br />
fejlesztéssel,<br />
• hétvégi közös program a szülıkkel, (kirándulás, közös fızés, vidám<br />
vetélkedı, kollégium szépítése)<br />
• pályaorientációs tanácsadás a munkaügyi központ<br />
munkatársainak közremőködésével,<br />
• pályaorientációs tevékenység: csoportfoglalkozás keretein belül,<br />
(Tájékozódás az internet segítségével iskolai honlapokon, Pálya.hu<br />
–n levı pályaalkalmassági tesztek személyiségtesztek kitöltése,<br />
értékelése)<br />
• a diák választásának megismerése, a vágyak és a valóság<br />
összhangba hozatala, a lehetıségek és a követelményrendszer<br />
pontos felvázolása,<br />
• az elıkészítı osztályosok látogatásának megszervezése a szekszárdi<br />
pályaválasztási kiállításra és az ehhez kapcsolódó rendezvényekre,<br />
és bemutatókra,<br />
• tájékoztató foglalkozások a középiskolák pályaválasztási<br />
felelıseinek részvételével,<br />
• részvétel a partneriskolák nyílt napjain,<br />
• felsıbb éves AJKP - s tanulóink tájékoztatója iskolai<br />
tapasztalataikról,<br />
• a választható iskolákról adatok győjtése, pályaválasztási<br />
projektmunka /plakát vagy portfólió készítése a megjelent<br />
cikkekbıl, prospektusokból és a honlapokon található<br />
információkból,<br />
• fontos információk beszerzése a „választott” iskolákban,<br />
• a szülıértekezlet a döntés elıtt,<br />
• a megfelelı középiskola megtalálása,<br />
• a megfelelı iskola kiválasztása, döntés,<br />
• az átvétel elıkészítése és koordinálása, (család, iskola, kollégium<br />
együttmőködése)<br />
316
• tanulók átvétele, majd beiratkozás a választott középiskolába,<br />
minden elıkészítıs beiratkozik valahova.<br />
12.3.3. Bemeneti mérés folyamata<br />
Cél: Az elsı gólyatábori mérések összeállítása és értékelése, a tanuló<br />
megismerése és a fejlesztéshez szükséges tervezés.<br />
Indikátor:<br />
• kialakulnak a középiskolás tanulási szokások és a tanulási stílus,<br />
• a tanulás egyre inkább belsı igényővé válik,<br />
• az érdeklıdés képes tartósan fennmaradni,<br />
• növekszik a teljesítmény, csökken a presszió,<br />
• a vizsgaszorongás csak az egészséges mértékig van jelen.<br />
Tevékenységek:<br />
• mérıeszközök kiválasztása, összeállítása,<br />
• tantárgyi felmérések számítógépes programok segítségével (BEST) a<br />
gyakorlás napi lehetıségeinek biztosítása (mérıszoba),<br />
• tanulási stílus mérése,<br />
• tanulás motívumai mérése,<br />
• iskolai motiváció mérése,<br />
• vizsgaszorongás mérése,<br />
• szociális készségek mérése,<br />
• eszközjellegő kompetencia mérés,<br />
• az értékelés eredményeinek alapján az egyéni fejlesztési tervek<br />
elkészítése.<br />
12.3.4. Az egyéni fejlesztés folyamata<br />
A kollégiumi nevelıtanár koordinálja a fejlesztésbe bevont partnerek<br />
részvételével.<br />
Cél: A tanuló hozzájusson minden olyan tárgyi eszközhöz, foglalkozáshoz,<br />
szabadidı eltöltését szolgáló színvonalas rendezvényhez, szolgáltatáshoz,<br />
amelyek igazodnak az egyéni szükségleteihez és személyiségét fejlıdési<br />
pályára állítják<br />
Indikátor: egyéni portfólió (mind az 5 évfolyamon) melynek része az<br />
egyéni fejlıdési napló és a tanuló minden fejlesztést szolgáló egyéb<br />
produktuma. Minden AJKP-s diák esetében nyomon követhetı a<br />
fejlesztés tárgya a fejlesztést végzı szakember neve, a fejlesztés helye,<br />
idıpontja, mely alapján a fejlesztés tempója, iránya pontosan kijelölhetı.<br />
Tevékenységek:<br />
• kollégiumi tanórák, foglalkozások, szabadidıs programok,<br />
• fejlesztési stratégia a tanárok részérıl, amely az adott terület éppen<br />
aktuális cél– és követelményrendszerére épül,<br />
317
• a diagnosztizáló értékelés folyamatos alkalmazása a továbbhaladás<br />
segítésének érdekében,<br />
• szöveges értékelés felhasználása félévkor és évvégén (9. elıkészítı<br />
évfolyamegyéni tempó biztosítása az aktuális fejlettségi állapot<br />
figyelembevételében,<br />
• tantárgyi képesség fejlesztési programok (rendhagyó irodalom óra,<br />
külföldi utazások prezentálása),<br />
• egyéni tempó biztosítása az aktuális fejlettségi állapot<br />
figyelembevételével,<br />
• havi AJKP egyeztetı megbeszélés.<br />
12.3.5. Az egyéni fejlesztés eszközrendszere<br />
Cél: Olyan foglalkozási struktúra kialakítása, amely a célcsoport<br />
fejlesztését szolgálja a fejlesztésben résztvevı összes szereplı és a meglévı<br />
kapcsolati háló segítségével.<br />
Indikátor:<br />
A tanórákon, a fejlesztı foglalkozásokon, a szakkörökön, a<br />
korrepetálásokon való maradéktalan megjelenés,és aktív részvétel ,<br />
pozitív visszajelzések a tanulókról.<br />
Tevékenységek:<br />
• szaktárgyi korrepetálások a közismereti tárgyak vonatkozásában,<br />
• kulcs-és eszközjellegő kompetenciafejlesztı foglalkozások<br />
(szövegértés, realika, angol, német),<br />
• tantárgyi felmérések, tesztek számítógépes programok segítségével<br />
a gyakorlás napi lehetıségeinek biztosítása (mérıszoba),<br />
• tanulásmódszertan, tanulási technikák tanulása, érdeklıdést<br />
felkeltı elıadások, szabadidıs foglalkozások keretében, ÁKOFE<br />
módszer alkalmazása,<br />
• heterogén csoportok mőködtetése, roma és nemzetiségi estek<br />
szervezése és közösségépítı kirándulások,<br />
• egymás megismerésének lehetısége, csoportfoglalkozások,<br />
tematikus foglalkozások keretében,<br />
• az egyéni és a közösségi identitás erısítése szituációs és<br />
drámajátékok beépítésével (minden diák találja meg a helyét a<br />
kollégiumban, tudja, hogy közösségi szinte ki ı),<br />
• multikulturális programokon való részvétel intézményi és városi<br />
szinten egyaránt,<br />
• bekapcsolódás az alkotó mővészetbe,<br />
• tanulópárok alakítása elsısorban tantárgyi segítségnyújtás<br />
céljából,<br />
• szereplési lehetıséggel összekapcsolt együttmőködés (tánccsoport,<br />
közös zenélés, irodalmi színpad), projekt, témahét,<br />
tevékenységközpontú foglalkozások,<br />
318
• programban résztvevı tanulók mentortanára a tanulmányi<br />
eredmény javulása érdekében tevékenykedik, munkája nyomán<br />
csökkenek a hiányzások, a bukások és a lemorzsolódások száma,<br />
segít a pályaorientációban a reális pályaválasztásban, a kamaszkori<br />
problémák megoldásában, támogatja a sikeres életvezetést,<br />
rendszeresen konzultál a diák tanáraival, látogatja a diákot a<br />
kollégiumban és a családnál,<br />
• önismereti foglalkozások, szituációs vagy dráma játékok<br />
beépítésével a helyes önértékelés és önbizalom kialakítsa<br />
érdekében, kérdıívek kitöltése, önismereti játékok, mentálhigiéniás<br />
segítés,<br />
• a diákönkormányzat hatékony mőködése (szabadidıs programok<br />
megszervezése, gólyaavató, farsang), diákrádió mőködése<br />
(szervezés, szerkesztés, önkiszolgáló tevékenységek).<br />
12.3.6. Pedagógiai környezet<br />
Cél: Kiegyensúlyozott, nyugodt, kényelmes, hangulatos tanulószobák<br />
mőködtetése tanári irányítással. Olyan inkluzív pedagógiai környezet<br />
megteremtése, melyen a tanuló fejlıdése a leghatékonyabban folyik. A<br />
felzárkóztató, tehetséggondozó lehetıségek maximális kihasználása, a<br />
tanuláshoz szükséges IKT eszközök (számítógépek, projektor, szoftverek<br />
használata DVD, interaktív tábla, internet), CD-lejátszó, könyvtári<br />
anyagok biztosítása, lehetıség adása az egyéni tanulási igények<br />
(lakószoba, társalgó, félreesı nyugodt helyek, könyvtár,) megvalósítására.<br />
Indikátor: a tanulási motiváció növekedése, a bukások számának<br />
csökkenése, a diákok többségénél a rövidtávú tanulmányi célok<br />
teljesülése, a csoportátlag javulása az elızı félév átlagához képest.<br />
Tevékenységek:<br />
• könyvtárhasználati foglalkozások,<br />
• számítógépes kurzusokon való részvétel,<br />
• a csoportfoglalkozások adott témájának élményszerő, játékos,<br />
kooperatív feldolgozása,<br />
• közös projektek (fızés, folyosódíszítés, közös produktum készítése,<br />
tánctanulás, kirándulás témahét),<br />
• mentálhigiénés szakemberek bevonása a tanulók értékelésébe<br />
esetmegbeszélések, hospitálások, problémamegoldó fórumok<br />
szervezésével,<br />
• a szülık inspirálása az otthoni egészséges tanuló környezet<br />
kialakítására (legyen egy zúg, asztal, szék, fény), ötletek adása,<br />
családlátogatás,<br />
• drámapedagógia alkalmazása az érdeklıdés és a tanulási motiváció<br />
fenntartása érdekében, az optimizmus, az elkötelezıdés és a<br />
teljesítményre való törekvés ösztönzésére,<br />
319
• tevékenységközpontú tanulási és tanítási eljárások, próbatanórák,<br />
a mindennapi gyakorlati életben történı eligazodás segítése,<br />
disputajátékok, tolerancia tréningek, kiállítások diák munkákból.<br />
12.3.7. A tanuló mérés és értékelés folyamata<br />
Cél: A tanulók rendszeres mérése, értékelése az adaptált és a helyi<br />
mérırendszer mőködtetésével évente legalább két alkalommal (ısz,<br />
tavasz), a kapott adatok birtokában a fejlesztés irányának<br />
meghatározása.<br />
Indikátor:<br />
Az ismételt méréseket összehasonlítva jól látszik a különbség, az egyéni<br />
fejlıdésben elırelépés történik, a mérések alapján ki lehet jelölni, milyen<br />
további szolgáltatásokat vegyen igénybe a diák.<br />
Tevékenységek:<br />
• korszerő programcsomagok alkalmazása,<br />
• az 5 részbıl álló adaptált mérıanyag használata,<br />
• helyi tantárgyi felmérések (magyar, szövegértés, matematika),<br />
• a mérések tartalma, ideje, értékelése rögzítésre kerül az intézmény<br />
minıségi irányítási programjában,<br />
• a kulcskompetenciák és a kognitív ismeretek mérése, értékelése<br />
összevetésre kerül az országos standardokkal,<br />
• a tanulók szociális helyzetének felmérése helyi mérıanyag<br />
alkalmazásával évente egy alkalommal szociális munkás<br />
segítségével,<br />
• tervezzük a szociometriai mérések bevezetését,<br />
• a tanulók produktumainak elemzése,<br />
• kooperatív módszer, projekt, dráma, kommunikációs gyakorlatok,<br />
tesztek, kérdıívek, stressz kezelési technikák alkalmazása a reális<br />
énkép kialakulása érdekében,<br />
• szülı és tanuló elégedettségi kérdıív kiértékelése,<br />
• szakemberek /pszichológus, fejlesztıpedagógus, szociális munkás/<br />
bevonása.<br />
12.3.8. Pályaorientáció<br />
Cél: A szakmához, pályához kötıdı alapvetı ismeretek feltérképezése, a<br />
tanulók irányultságának, képességeinek, érdeklıdésének megfelelı<br />
orientálás.<br />
Indikátor:<br />
A diákok jól ismerik a választott szakma, pálya jellegzetességeit, a 11.<br />
évfolyamtól tudatosan készülnek, megragadnak minden kollégium és<br />
320
iskola adta lehetıséget a fejlıdés, szolgáltatásokat vesznek igénybe<br />
(megyei könyvtári tagság, ECDL vizsgára való felkészülés). Tanári<br />
segítséggel egyéni célokat határoznak meg, karriertervet készítenek, mely<br />
a 11. évfolyam kezdetétıl az érettségi vizsgáig tart.<br />
Tevékenységek:<br />
• hivatások összegyőjtése, tablókészítés,<br />
• a tanulók irányultságának meghatározása érdekében<br />
pályaválasztási börzék, nyílt napok és az Educatio pályaválasztási<br />
és szakma kiállítás rendezvényének látogatása,<br />
• pályaalkalmassági tesztek kitöltése,<br />
• szóróanyagok megismertetése (szülı, diák) a választott szakma<br />
vagy pálya vonatkozásában,<br />
• munkaügyi központ által tartott pályaorientációs foglalkozások,<br />
mérések, életpálya építés foglalkozás,<br />
• egyéni tanulmányi karrierterv készítése, amelybıl a diák pontosan<br />
tudja honnan hova szeretne eljutni, ismeri a saját adottságait,<br />
képességeit, lehetıségeit,<br />
• az Alma mater program helyi körülményekre történı adaptációja.<br />
12.3.9. Az AJKP folyamatos fejlesztése<br />
Cél: Az AJKP-s tanulók teljes integrációja, a kollégiumi közösségbe, az<br />
AJKP -s speciális programelemek jótékony hatása a többi diákra). A<br />
kollégiumi program egyes elemeinek spontán átkerülése a nem ÁJKP-s<br />
tanulók életébe.<br />
Indikátor:<br />
A program ismertségének folyamatos szélesítése a dél-dunántúli régióban<br />
és azon túl is, az elıkészítı évfolyam minden évben a felvehetı maximális<br />
létszámmal indul a lemorzsolódási százalék megfelel a programban<br />
elıírtaknak, tanulónk 80%-ban megszerzik az érettségi bizonyítványt,<br />
15%-uk nyelvvizsgát tesz, növekvı tendenciát mutat a felsıoktatásba való<br />
belépés.<br />
Tevékenységek:<br />
• a csoportvezetı tanárok és a fejlesztést segítık folyamatos képzése,<br />
önképzése,<br />
• a pedagógiai munkát segítı szakemberek növekvı óraszámban<br />
történı alkalmazása (pszichológus, fejlesztı pedagógus, szociális<br />
munkás, mentálhigiénés szakember, mővészetoktatási<br />
szakemberek),<br />
• szociális és érzelmi védıháló mőködtetése a fejlesztésekben<br />
résztvevı szakemberek által,<br />
• a program helyi gyengeségeinek feltérképezése, a továbbfejlesztés<br />
lehetıségének évenkénti meghatározása a feladattervezı alapján,<br />
• a mentori jelentések, monitorok közös feldolgozása, megbeszélése,<br />
az abból adódó feladatok kijelölése, végrehajtása,<br />
321
• törekvés a jó gyakorlatok kidolgozására, kihasználva a többcélú<br />
intézménybıl adódó lehetıségeket (általános iskola – beiskolázás,<br />
gimnázium – speciális ismerteket adó fejlesztı foglalkozások,<br />
programok),<br />
• rendszeres kapcsolattartás az AJKP, AJKSZP hálózattal,<br />
• más intézmények jó gyakorlatainak átvétele és alkalmazása,<br />
• AJKP Programirodával való kapcsolattartás.<br />
12.4. A programot megvalósító pedagógiai tevékenységek az<br />
egyes évfolyamokon<br />
12.4.1. Kulcskompetenciák fejlesztése az AJKP 9., elıkésztı<br />
évfolyamán<br />
Óraterv<br />
I. Önálló tanulást segítı fejlesztés<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Cél: megismerni a tanuló tanulási és magatartási zavarait, egyéni<br />
tanulási stílusát. Segíteni a sikeres, személyre szabott tanulási technikák<br />
elsajátítását, erısíteni a tanulási motivációt.<br />
Tartalmak: egyéni beszélgetések (2 fogl.) teszt kitöltése (2 fogl.) játékos<br />
feladatok, melyek a tanulók önismeretét erısítik, erısségek és<br />
gyengeségek<br />
feltérképezése<br />
(4 fogl.)<br />
Módszer: kooperatív technikák, egyéni beszélgetés, felmérés<br />
II. Eszközjellegő kompetenciák fejlesztése<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: kérdıíves felmérés, kooperatív, interaktív óra, dráma<br />
Cél: A fı tantárgyak, (magyar, matematika, idegen nyelv)<br />
hiányosságainak felmérése, hiányok pótlása, gyakorlása. Felkészítés a 9.<br />
évfolyamra, a középiskolás életvitelre.<br />
Logikai készségek fejlesztése, helyesírási készség, kommunikációs<br />
készség fejlesztése, szövegértés.<br />
Tartalmak: játékos problémamegoldás, logi-sztorik (2 fogl.) nyelvi<br />
kommunikációs gyakorlatok, szókincsbıvítés, mesék, tanulságos<br />
történetek feldolgozása, eljátszása (4 fogl.) anyanyelvi játékok, hallás<br />
utáni megértés (2 óra)<br />
III. Szociális kompetenciák fejlesztése<br />
Idıkeret: októbertıl májusig heti 1 alkalom<br />
Cél: reális énkép kialakítása, képes legyen másokkal együtt dolgozni,<br />
képes legyen mások érzelmeit felismerni, társas kapcsolatait irányítani,<br />
legyen megfelelı a stílusa, ismerje az etikett alapvetı szabályait, kezelje<br />
322
érzelmeit, legyen kezdeményezı, találja meg az együttmőködés és a<br />
versengés összhangját.<br />
Tartalmak: fı kompetenciák fejlesztése: kommunikatív, együttélési,<br />
érdekérvényesítı képességek fejlesztése.<br />
Viselkedési normák: személyes viselkedés (konfliktuskezelés, üdvözlés,<br />
segítés másokon, asszertivitás, mérsékelt hangnem használata,<br />
testbeszéd, viselkedéskultúra)<br />
Önmagával szembeni viselkedés (követelmények vállalása, etikus<br />
viselkedés, érzelmek kifejezése, felelısség a tanulásban, kapcsolatokban.<br />
Feladatokkal kapcsolatos viselkedés (kommunikáció feladatvégzés<br />
közben, tartós figyelem, csoporton belüli aktivitás, mások elıtti<br />
szerepvállalás. Környezettel szemben tanúsított viselkedés (környezet<br />
megóvása, helyes étkezési szokások, közlekedés)<br />
Módszer: csoportmunka, drámapedagógia, kooperatív, tesztek, kérdıívek,<br />
kommunikációs gyakorlatok, stressz kezelési technikák<br />
IV. Integrációt segítı programok<br />
Idıkeret: 30 óra októbertıl májusig heti 1 alkalom<br />
Módszer: egyéni, társas, kiscsoportos<br />
Cél: a különbözı tevékenységi körökben való aktív részvétel, amely<br />
lehetıvé teszi az ismeretszerzést, mozgáskultúra kialakulását,<br />
kézügyesség fejlesztését, filmmővészetben való jártasságot,<br />
természettudományokba való bepillantást, motorikus, esztétikai készség<br />
fejlesztését, a fizikai és az állóképesség javulását.<br />
Tartalom: önálló alkotások létrehozása, tánc, csapatjátékok<br />
V. Mőhelymunka – a tanári együttmőködés formái<br />
Idıkeret: szeptembertıl májusig havi egy alkalom<br />
Cél: a szaktanárokkal, kollégiumi nevelıkkel folyamatosan értékelni a<br />
tanulók fejlıdését, feltárni a hiányosságokat, a fejlesztési feladatok<br />
megtervezése és kijelölése.<br />
Módszer: értékelı esetmegbeszélések, problémamegoldó fórumok,<br />
hospitálásra épülı együttmőködés.<br />
Tartalom: szóbeli értékelés, egyéni fejlıdési napló vezetése,<br />
esettanulmányok<br />
VI. A továbbhaladás feltételeinek biztosítása<br />
Idıkeret: októbertıl májusig heti 1 alkalom<br />
Módszer: személyiségtesztek, pályaalkalmassági tesztek, egyéni<br />
beszélgetések, motiváció, pályaválasztási börzéken való részvétel.<br />
Cél: megismerni a gyerekek irányultságát, segíteni a megfelelı<br />
iskolaválasztást, megismertetni a lehetıségekkel, a<br />
követelményrendszerrel, mely képességeikkel összhangban van.<br />
Tartalom: pályaorientációs foglalkozások, továbbtanulásra<br />
323
12.5. A programot megvalósító pedagógiai tevékenységek az<br />
egyes évfolyamokon<br />
12.5.1. Kulcskompetenciák fejlesztése az AJKP 9.,elıkésztı<br />
évfolyamán<br />
Óraterv<br />
I. Önálló tanulást segítı fejlesztés<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: kooperatív, egyéni beszélgetés, felmérés<br />
Cél: megismerni a tanuló tanulási és magatartási zavarait, egyéni<br />
tanulási stílusát. Segíteni a sikeres, személyre szabott tanulási technikák<br />
elsajátítását, erısíteni a tanulási motivációt.<br />
Tartalmak: egyéni beszélgetések (2 fogl.) teszt kitöltése (2 fogl.) játékos<br />
feladatok, melyek a tanulók önismeretét erısítik, erısségek és<br />
gyengeségek feltérképezése (4 fogl.)<br />
II. Eszközjellegő kompetenciák fejlesztése<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: kérdıíves felmérés, kooperatív, interaktív óra, dráma<br />
Cél: A fı tantárgyak, (magyar, matematika, idegen nyelv)<br />
hiányosságainak felmérése, hiányok pótlása, gyakorlása. Felkészítés a 9.<br />
évfolyamra, a középiskolás életvitelre.<br />
Logikai készségek fejlesztése, helyesírási készség, kommunikációs<br />
készség fejlesztése, szövegértés.<br />
Tartalmak: játékos problémamegoldás, logi-sztorik (2 fogl.) nyelvi<br />
kommunikációs gyakorlatok, szókincsbıvítés, mesék, tanulságos<br />
történetek feldolgozása, eljátszása (4 fogl.) anyanyelvi játékok, hallás<br />
utáni megértés (2 óra)<br />
III. Szociális kompetenciák fejlesztése<br />
Idıkeret: októbertıl májusig heti 1 alkalom<br />
Módszer: csoportmunka, drámapedagógia, kooperatív, tesztek, kérdıívek,<br />
kommunikációs gyakorlatok, stressz kezelési technikák<br />
Cél: reális énkép kialakítása, képes legyen másokkal együtt dolgozni,<br />
képes legyen mások érzelmeit felismerni, társas kapcsolatait irányítani,<br />
legyen megfelelı a stílusa, ismerje az etikett alapvetı szabályait, kezelje<br />
érzelmeit, legyen kezdeményezı, találja meg az együttmőködés és a<br />
versengés összhangját.<br />
Tartalmak: fı kompetenciák fejlesztése: kommunikatív, együttélési,<br />
érdekérvényesítı képességek fejlesztése. Viselkedési normák: személyes<br />
324
viselkedés (konfliktuskezelés, üdvözlés, segítés másokon, asszertivitás,<br />
mérsékelt hangnem használata, testbeszéd, viselkedéskultúra)<br />
Önmagával szembeni viselkedés (követelmények vállalása, etikus<br />
viselkedés, érzelmek kifejezése, felelısség a tanulásban, kapcsolatokban.<br />
Feladatokkal kapcsolatos viselkedés (kommunikáció feladatvégzés<br />
közben, tartós figyelem, csoporton belüli aktivitás, mások elıtti<br />
szerepvállalás. Környezettel szemben tanúsított viselkedés (környezet<br />
megóvása, helyes étkezési szokások, közlekedés)<br />
IV. Integrációt segítı programok<br />
Idıkeret: 30 óra októbertıl májusig heti 1 alkalom<br />
Módszer: egyéni, társas, kiscsoportos<br />
Cél: a különbözı tevékenységi körökben való aktív részvétel, amely<br />
lehetıvé teszi az ismeretszerzést, mozgáskultúra kialakulását,<br />
kézügyesség fejlesztését, filmmővészetben való jártasságot,<br />
természettudományokba való bepillantást, motorikus, esztétikai készség<br />
fejlesztését, a fizikai és az állóképesség javulását.<br />
Tartalom: önálló alkotások létrehozása, tánc, csapatjátékok<br />
V. Mőhelymunka – a tanári együttmőködés formái<br />
Idıkeret: szeptembertıl májusig havi egy alkalom<br />
Cél: a szaktanárokkal, kollégiumi nevelıkkel folyamatosan értékelni a<br />
tanulók fejlıdését, feltárni a hiányosságokat, a fejlesztési feladatok<br />
megtervezése és kijelölése.<br />
Módszer: értékelı esetmegbeszélések, problémamegoldó fórumok,<br />
hospitálásra épülı együttmőködés.<br />
Tartalom: szóbeli értékelés, egyéni fejlıdési napló vezetése,<br />
esettanulmányok<br />
VI. A továbbhaladás feltételeinek biztosítása<br />
Idıkeret: októbertıl májusig heti 1 alkalom<br />
Módszer: személyiségtesztek, pályaalkalmassági tesztek, egyéni<br />
beszélgetések, motiválás, pályaválasztási börzéken való részvétel<br />
Cél: megismerni a gyerekek irányultságát, segíteni a megfelelı<br />
iskolaválasztást, megismertetni a lehetıségekkel, a<br />
követelményrendszerrel, mely képességeikkel összhangban van.<br />
Tartalom: pályaorientációs foglalkozások, továbbtanulásra felkészítı<br />
program<br />
325
12.5.2. Kulcskompetenciák fejlesztése az AJKP 9. évfolyamán<br />
Óraterv<br />
I. A középiskolai életbe való integráció segítése<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: kooperatív, project, egyéni, kiscsoportos<br />
Cél: az iskolai környezetbe való sikeres beilleszkedés elısegítése, egyéni<br />
(pozitív énkép, a fejlıdés igénye, kreativitás) és társas kompetenciák<br />
(tolerancia, kooperatív képességek fejlesztése, konfliktuskezelés)<br />
Tartalmak:<br />
• egyéni beszélgetések, az iskolában nehézséget okozó szituációk<br />
analizálása, jegyzetek készítése /4 fogl./<br />
• kooperatív foglakozások, projectek (cél-és félelemfa készítése, reális<br />
énkép kialakítása, erısségeink-gyengeségeink áttekintése) /3 fogl./<br />
• szituációs játékok (konfliktuskezelés bevezetése) /1 fogl./<br />
II. Tanulásmódszertan<br />
Idıkeret: 12 óra<br />
Módszer: kooperatív, majd kiscsoportos<br />
Cél: a tanulási stílusok felmérése, a hatékony tanulási technikák<br />
elsajátítása, a problémát okozó kompetenciaterületekre koncentrálva<br />
egyéni, illetve együttmőködésen alapuló kiscsoportos fejlesztés,<br />
problémák megfogalmazásának képességfejlesztése<br />
Tartalmak:<br />
• kérdıív kitöltése és feldolgozása /2 fogl./<br />
• tanulási szokások, tanulási környezet /1 fogl./<br />
társas tanulás elınyei, hátrányai, hatékonysága /1 óra/<br />
• ÁKOFE módszer feldolgozása /2 fogl./<br />
• Problémás területek feltérképezése /2 fogl./<br />
• Társas segítségnyújtás és korrepetáló foglalkozások megszervezése<br />
/4 óra/<br />
III. Önismeret<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: egyéni és kooperatív<br />
Cél: a félévi eredmények tapasztalatainak tükrében önértékelés, belsı<br />
harmóniára való törekvés, önbizalom, a fejlıdés igénye<br />
Tartalmak:<br />
- kérdıív kitöltése és feldolgozása (kudarckerülés, sikerorientáltság)<br />
/2 fogl./<br />
- önismereti játékok /2 fogl./<br />
- szituációs vagy drámajátékok /2 fogl./<br />
326
- tervezés, fejlıdés útjai /2fogl./<br />
II. Életpálya-építési kompetenciák<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: egyéni, kooperatív<br />
Cél: helyzet meghatározás alapján alkalmasság a célok<br />
megfogalmazására, a megvalósítás lépéseinek meghatározására és<br />
sorrendezésére, az idıvel való gazdálkodásra, a kockázatelemzésre és a<br />
kockázatok kiküszöbölésének módjára, az akadályok elhárítására.<br />
Tartalmak:<br />
- Hol járok most? –erısségek és gyenge pontok (kérdıív kitöltése és<br />
feldolgozása) /1 fogl./<br />
- Projectmunka (pl. álomhivatás bemutatása: elıkészületek, tervezés,<br />
kutatás, kivitelezés) /4 fogl./<br />
- Szituációs játékok a projecthez kapcsolódva (kockázatelemzés) /1<br />
fogl./<br />
- Drámajáték (döntési kompetencia fejlesztése) /2 fogl./<br />
12.5.3. Kulcskompetenciák fejlesztése az AJKP 10. évfolyamán<br />
Óraterv<br />
I. Életpálya-építési kompetenciák: a tudatos tervezés<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: egyéni, kooperatív<br />
Cél: a 9. évfolyam tapasztalatainak kamatoztatása, képesség a pillanatnyi<br />
körülmények, lehetıségek, ismeretek, képességek, érdeklıdés és vágyak<br />
megítélésére, tervezés<br />
Tartalmak:<br />
- helyzetértékelı kérdıívek (tavalyi év tapasztalatai alapján az idei év<br />
céljai, szociometria az iskolai közösségre és a kollégiumi csoportra)<br />
kitöltése és feldolgozása /2 fogl./<br />
- projectmunka (cél és eszközsün elkészítése, majd süncsaláddá<br />
olvasztása, sünszociometria: elıkészületek, tervezés, kutatás,<br />
kivitelezés) /4 fogl./<br />
- önismereti játékok és kooperatív foglalkozás (akadályok, félelmeink<br />
felmérése és leküzdése) /2 fogl./<br />
I. Tanulásmódszertan<br />
Idıkeret: 4 óra<br />
Módszer: kooperatív<br />
Cél: a tapasztalatok alapján a hatékony tanulási technikák tökéletesítése,<br />
gyengeségek, hibás módszerek feltérképezése és kiküszöbölése<br />
Tartalmak:<br />
327
- a tanulási stílusok és szokások alapján kiscsoportok alakítása,<br />
próbatanórák /2 fogl./<br />
- kooperatív foglalkozás (lényegkiemelı, problémamegoldó deduktív<br />
és analizáló kompetenciák fejlesztése) /2 fogl./<br />
II. Önismeret<br />
Idıkeret: 12 óra<br />
Módszer: egyéni beszélgetések, kooperatív munka<br />
Cél: önszabályozás (önkontroll, megbízhatóság, alkalmazkodás), empátia<br />
(mások megértése és fejlesztése, szükségleteik felismerése, sokszínőség<br />
értékelése, érzelmi feszültségek érzékelése), motiváció<br />
(kezdeményezıkészség, optimizmus, elkötelezıdés,<br />
teljesítményösztönzés); társas készségek (befolyásolás, konfliktuskezelés,<br />
irányítás, kapcsolatépítés)<br />
Tartalmak:<br />
- Kérdıívek kitöltése és feldolgozása (önszabályozás, megbízhatóság)<br />
/2 fogl./<br />
- Szituációs játékok (empátia) /2 fogl./<br />
- Kérdıívek kitöltése és feldolgozása (kitartás) /2 fogl./<br />
- Dráma (motiváció) /4 fogl./<br />
- Kooperatív foglalkozások: munka a csoportban (alkalmazkodás,<br />
irányítás, befolyásolás), együttmőködést igénylı játékok /2 fogl./<br />
IV. Motiváció<br />
Idıkeret: 4 óra<br />
Módszer: egyéni és kooperatív<br />
Cél: az iskolai és a privát életet érintı motiváció fejlesztése<br />
Tartalmak:<br />
- kooperatív foglalkozás (mi a motiváció, mely faktorok alkotják és<br />
befolyásolják) /1 fogl./<br />
- kooperatív foglalkozások (tevékenységek motivációval és anélkül – a<br />
tanuláshoz szükséges motiváció) /1 fogl./<br />
- dráma /2 fogl./<br />
V. Életmód, életvitel<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: egyéni és kooperatív, frontális<br />
Cél: tudatosság a kapcsolatokban, barátságra és a szerelemre való<br />
képesség, nemi szerepek szülıi, családi szerepek megismerése<br />
Tartalmak:<br />
- szexuális élet (védınıi elıadások, szituációs és drámajátékok: a<br />
felelısség kérdése) /4 fogl./<br />
- kooperatív foglalkozások: elkötelezıdés, hőség a barátságban és a<br />
párkapcsolatokban /2 fogl./<br />
- dráma: családon belüli erıszak kérdése /2 fogl./<br />
328
12.5.4. Kulcskompetenciák fejlesztése az AJKP 11. évfolyamán<br />
Óraterv<br />
I. Kommunikáció<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: kooperatív, gyakorlati tevékenység, páros munka, önálló<br />
produkció<br />
Cél: tájékozódási készség, a saját szempont szerinti információ források,<br />
informátorok megtalálása, a szerepnek megfelelı kommunikáció<br />
alkalmazása.<br />
Tartalmak:<br />
• hivatalos levél, szabvány önéletrajz (2 fogl.)<br />
• tájékozódás, adatok pontos megjelenítése az adatlapokon (2 fogl. )<br />
• szóbeli szituációs helyzetek gyakorlása (4 fogl. )<br />
II. Pályaorientáció, önismeret<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: kérdıív, győjtımunka, project, csapatmunka<br />
Cél: a szakmához, pályához kötıdı alapvetı készségek – kommunikációs,<br />
logikai, manuális, mozgásos, empatikus – személy szerinti megismerése,<br />
az erısségek feltérképezése. Ki miben jó?<br />
Tartalmak:<br />
• kérdıívek kitöltése, feldolgozása (2 fogl.)<br />
• az alapvetı készségeket igénylı feladatok, játékok (3 fogl.)<br />
• hivatások összegyőjtése, tablókészítés (2 fogl.)<br />
• elmélyülés a „kinézett„ szakmában (1 fogl.)<br />
III. Életpálya – építés<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: tréning, szimulációs játék, esettanulmányok, filmrészletek<br />
csoportos feldolgozása<br />
Cél: a társadalmi normák, szerepek megismerése, szabálykövetés,<br />
együttmőködés, önreflexió, tolerancia<br />
Tartalmak:<br />
• a társadalmi rétegzıdés és az iskolaválasztás összefüggése (2 fogl.<br />
• tudás és rang (2 fogl.)<br />
• a pályaorientáció alapvetı kérdései (1 fogl.)<br />
• filmvetítés és feldolgozás (3 fogl.)<br />
12.5.5. Kulcskompetenciák fejlesztése az AJKP 12. évfolyamán<br />
Óraterv<br />
329
I. Pályaorientáció, pályaválasztás<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: győjtımunka, kiállítások, elıadások<br />
Cél: életpálya - stratégia elkészítése, alternatívák felállítása döntéshozatal<br />
Tartalmak:<br />
• továbbtanulást, pályakezdést támogató programok (2 fogl.)<br />
• a felvételi eljárás szabályainak megismertetése (1 fogl.)<br />
• az érettségi utáni felsıfokú (FSZ), és emeltszintő szakképzés<br />
jelentése, lehetıségei (1 fogl.)<br />
• részvétel a pályaválasztási börzén (2 fogl.)<br />
• továbbtanulási és munkaerı-piaci esélyek (2 fogl.)<br />
• támogatás a továbbtanulás irányának eldöntésében<br />
II. Életpálya - építés<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: vita, esettanulmányok feldolgozása, bemutatók, kiselıadások,<br />
szituációs játékok<br />
Cél: aktív, kiscsoportos együttmőködés, munkamegosztás, tolerancia,<br />
sportszerőség, mások szempontjainak érzékelése<br />
Tartalmak:<br />
1. munkahelyek, szakmák megismertetése a munkaügyi központ<br />
bevonásával (4 fogl.)<br />
2. vállalkozói típusok, a jó vállalkozó ismérvei (2 fogl.)<br />
3. a közszférában dolgozók (2 fogl.)<br />
III. Szociális, életviteli kompetenciák<br />
Idıkeret: 8 óra<br />
Módszer: vita, dráma, kooperatív, esettanulmányok<br />
Cél: harmonikus viszony a korosztályhoz és a nemzedékekhez,<br />
barátságra, szerelemre való képesség, tudatosság a párkapcsolatokban,<br />
nemi és családi szerepek, felnıttes élet és viselkedés<br />
Tartalmak:<br />
• szabad véleményalkotás, vitakészség (2 fogl.)<br />
• aktív felelısségtudat (2 fogl.)<br />
• szociális érzékenység (2 fogl.)<br />
1. konfliktuskezelés, problémamegoldás (2 fogl.)<br />
13. A kollégiumi nevelés minısége, eredményessége<br />
Az intézményi minıségirányítási program foglalja rendszerbe, hogy<br />
milyen eljárásrend alapján zajlanak a belsı pedagógiai vizsgálatok és<br />
mérések, illetve milyen szabály alapján veszik figyelembe a belsı és külsı<br />
vizsgálatok és mérések eredményeit. A tanulók kollégiumban történı<br />
értékelésének módját az intézmény házirendje szabályozza.<br />
330
A pedagógiai program végrehajtásához szükséges nevelıoktató<br />
munkát segítı eszközök és felszerelések jegyzéke<br />
A nevelési-oktatási intézmények mőködésérıl szóló 11/94.(VI.8.) MKM<br />
rendelet 7. számú melléklete –Jegyzék a nevelési-oktatási intézmények<br />
kötelezı (minimális) eszközeirıl és felszerelésérıl - rendelkezik, hogy a<br />
kollégiumnak milyen eszközökkel kell rendelkeznie a jogszerő és<br />
eredményes mőködéséhez –ezek a kollégiumban rendelkezésre állnak.<br />
A TÁMOP 3.1.4./08/2 projekt keretében az eszközfejlesztések<br />
folyamatban vannak.<br />
A kollégium informatikai stratégiája<br />
Az informatikai stratégia alapvetı célja, hogy a jelenlegi állapotok<br />
felmérését, értékelését követıen, rövid és középtávú informatikai célokat<br />
fogalmazzon meg.<br />
Az informatikai stratégiának az információs rendszer az alapeleme.<br />
Az I.Béla Gimnázium, Informatikai Szakközépiskola, Kollégium, Általános<br />
Iskola és Óvoda információs rendszere, egyrészt a tulajdonában és<br />
kezelésében lévı<br />
számítógépes hálózat – számítógépek és számítástechnikai eszközök<br />
összekapcsolt rendszere, hálózati eszközöket és a kapcsolódó<br />
vezetékrendszert is beleértve – valamint az ezeken futtatható<br />
alkalmazások és szolgáltatások összessége.<br />
Ez egy több szegmenső intranet hálózatot jelent. Ennek egyik elkülönült<br />
szegmense a kollégium hálózata.<br />
Internet hozzáférés a Sulinet végponti berendezésen keresztül biztosított.<br />
A sávszélesség eredetileg 1 Mb/s, amit öt éve dupláztak, de 8 Mb/s lenne<br />
optimális.<br />
331
Jelen stratégia a kollégiumi hálózatra és azon megvalósuló<br />
szolgáltatásokra vonatkozik.<br />
Helyzetelemzés<br />
Kezdetek<br />
Az Írisz-Sulinet program keretében 1997. decemberében kaptuk az elsı<br />
számítógépeinket. Ezek multimédiás HP konfigurációk voltak – összesen<br />
6 db –, Win95 operációs rendszerrel, sok-sok tanulást segítı CD -vel<br />
egyetemben.<br />
Kialakítottunk egy számítógépes termet ahol elhelyeztük ezeket az<br />
eszközöket, és felügyelet mellett használhatták kollégista diákjaink<br />
tanuláshoz, szórakozáshoz.<br />
Internet hozzáférést biztosító végponti berendezést is felszereltek, s így<br />
hálózatba is köthettük gépeinket. Annak érdekében, hogy egyszerre minél<br />
több diákunk számítógéphez, illetve internet eléréshez jusson, már<br />
kevésnek bizonyult az eredeti 6 db gépbıl álló „hálózat”.<br />
Évek során különféle szponzori felajánlásoknak köszönhetıen több<br />
tucatnyi használt számítógépet kaptunk. Ezek hosszabb-rövidebb ideig<br />
mőködtek is, de nagyjából egységes konfigurációt nehéz volt belılük<br />
létrehozni. (Gyakran 2-3 gépbıl kellett egy igazán használhatót<br />
összerakni.)<br />
A 2000-es évek elején, ennek ellenére megfogalmazódott az elsı<br />
informatikai koncepciónk, miszerint építsünk ki minden lakószobára<br />
kiterjedı csillagpontos hálózatot. Számítógépes ellátást pedig használt<br />
számítógépek vásárlásával biztosítsuk.<br />
A feladat tehát adott volt, csupán személyi és tárgyi feltételeket kellett<br />
hozzárendelni. A fenntartó rendszergazda státuszt biztosított, a kollégium<br />
332
akkori vezetése pedig felkutatta a legjobb árajánlatot adó kereskedelmi<br />
egységet, ahonnét folyamatosan beszerezhettük a szükséges használt<br />
számítógépeket.<br />
A hálózat kiépítése<br />
Technikai megvalósítása sajátságosan történt. Szakmai vezetéssel, de<br />
házilagos kivitelezésben, több lépcsıben valósult meg a számítógép<br />
hálózatunk.<br />
Elıször az irodák, tanári szoba, könyvtár és az aula lett „behálózva”, majd<br />
az alsó két emelet az épület mindkét (fiú-lány) oldalán. Számítógép nem<br />
jutott mindenhová, hiszen folyamatos és gyors volt az állomány<br />
amortizációja.<br />
A 2003/2004. tanév végéig tartott ez az állapot úgy, hogy közben a<br />
vezetékezés a felsıbb emeletek felé folytatódott. Ekkor még csak kb. 28-<br />
30 kliensbıl álló hálózatunk volt (beleértve az irodai gépeket is).<br />
2004. májusára konfiguráltunk és munkába állítottunk egy Linux proxy<br />
szervert, s ezáltal elindulhatott a RózsaNet névre hallgató<br />
tartalomszolgáltatás (levelezı rendszer, internet megosztás, webchat,<br />
fotóalbum).<br />
Sajnos a kezdeti lelkesedés hamar megtört. A következı tanév –<br />
2004/2005 – úgy kezdıdött, hogy a fenntartó önkormányzat,<br />
racionalizálási programja keretében, megszőntette a rendszergazdai<br />
státuszt. Megjegyzendı, hogy nem sokkal késıbb egy törvényi<br />
szabályozásnak köszönhetıen, 2007. január 1-tıl, oktatási intézményben<br />
300 fıs tanulói létszám alatt, nem lehetséges rendszergazda alkalmazása.<br />
Természetesen ez kihatott hálózatunk további építésére, fejlesztésére.<br />
Kitőzött céljainknak még csak a felét sem értük el, és éppen csak<br />
rendszerbe álltak elsı P2-es gépeink (informatika szakos diákjaink<br />
legnagyobb örömére). Ráadásul küszöbön állt az AJKP program elindítása<br />
is, ami új helyzetet teremtett. Éppen ezért az igazi hálózati fejlesztések<br />
333
csak ezután kezdıdtek el, csüggedés helyett újrafogalmaztuk céljainkat a<br />
következık szerint:<br />
Legyen minden lakószobában legalább P3-as szintő számítógép, amelyen<br />
a WinXP Pro operációs rendszer futtatható, az Ms Office 2003<br />
alkalmazások és a beépített browser segítségével elérhetı az internet.<br />
Aktuálisan erre rásegített az IHM és a Microsoft között 2004. tavaszán<br />
megkötött Tisztaszoftver Program megállapodás is.<br />
Tehát a 2004/2005. tanév elején úgy álltunk, hogy a vezetékrendszer a<br />
legfelsı szinten még nem volt kész, és a szobák több mint felében<br />
egyáltalán nem volt még számítógép. A tanulói gépek tekintetében<br />
összesen 56 szobában kellett biztosítanunk számítógépet, természetesen<br />
a már meglévık P3-asra cserélésével.<br />
A budapesti székhelyő Makrotex Kft. tekintetében megfelelı partnert<br />
találtunk, ahonnét folyamatosan, elfogadható minıségő és árú használt<br />
számítógépeket vásárolhattunk.<br />
2004. november végétıl pontosan három éven át összesen 71 db komplett<br />
számítógépet és 57 db különféle márkájú és típusú 17”-os használt<br />
monitort vásároltunk.<br />
Beszerzések részletesen:<br />
1. 2004.nov.29. 25 db. Fujitsu Siemens 650 szg. + 25 db. IBM E74<br />
17” monitor<br />
2. 2005.ápr.05. 10 db. Fujitsu Siemens 650 szg. –<br />
3. 2005.szept.23. – 9 db. Belinea<br />
17” monitor<br />
4. 2005.okt.21. 12 db. Dell Optiplex GX 110 szg. –<br />
5. 2006.szept.27. 12 db. Fujitsu Siemens 933 szg. + 6 db. Belinea<br />
17” monitor<br />
6. 2006.nov.27. 5 db. PowerMate NEC P4 szg. –<br />
7. 2007.nov. 7 db. HP compaq P4 szg. + 10 db. Dell E771p<br />
17” mon.<br />
334
17” monitor<br />
és<br />
7 db. HP TFT<br />
A fenti beszerzési listából is látható, hogy a 2006/2007. tanév elején, azaz<br />
két év alatt elértük, hogy a hálózat kiépítése teljes lett (vezetékezés,<br />
hálózati eszközök bıvítése, cseréje) és mind az 56 lakószobában – melyek<br />
4 fısek – P3-as számítógép került.<br />
Telepítésüket, karbantartásukat, hálózati felügyeletüket és leltári<br />
állapotukat (mi hova lett kiadva), éves és napi szinten folyamatosan<br />
végeztük.<br />
Az eszközállomány használhatósága kezdetben alig változott, csupán 4<br />
számítógép és valamivel több monitor (inkább régebbi 14” mérető)<br />
hibásodott meg véglegesen.<br />
Köszönhetı volt ez a rendszeres karbantartásnak és odafigyelésnek.<br />
Természetesen a kiesı gépeket pótolni tudtuk a tartalékból.<br />
A 2008/2009-es tanévkezdés nagy változásokat hozott. Intézményi<br />
integráció történt, s ennek következtében az I. Béla Gimnázium,<br />
Informatikai Szakközépiskola, Kollégium, Általános Iskola és Óvoda<br />
tagintézménye lett a kollégium. A technikai eszközök felügyelete, és a<br />
számítógépes hálózat mőködtetése, karbantartása a Gimnázium<br />
hatáskörébe került. Egy fıállású rendszergazda látja el a feladatokat az<br />
intézményi társulás telephelyein.<br />
SWOT analízis<br />
ERİSSÉGEK<br />
GYENGESÉGEK<br />
– új módszerekre nyitott – elavult gépek<br />
335
tantestület<br />
– pedagógusok<br />
ismeretei<br />
– pedagógusok egy része jól hiányosak<br />
kezeli az IKT eszközöket<br />
– nem mindenki tudja<br />
kezelni<br />
– az intézményvezetés pozitív az IKT eszközöket<br />
hozzáállása<br />
LEHETİSÉGEK<br />
VESZÉLYEK<br />
– pályázatok – alacsony<br />
munkabérek<br />
– szponzorok bevonása – pedagógusok<br />
leterheltsége<br />
amortizációja<br />
– eszközök gyors<br />
Pedagógiai értékelés<br />
Évekkel ezelıtt úgy döntöttünk, hogy mivel a számítógépek<br />
használatának célja a tanulás és felkészülés támogatása, ezért a<br />
lakószobákba helyeztük el a hálózatba kapcsolt számítógépeket. Az<br />
informatikai szabályzatban és a házirendben is rögzítettük, hogy tanóra<br />
alatt csak tanulási célra használhatják a diákok a számítógépeket.<br />
Hatékony keresési és böngészési eljárással a tanulás, ismeretszerzés így<br />
könnyebbé vált. A teljes Office programcsomaghoz való korlátlan és<br />
könnyő hozzáférés (4 diákra jut 1 gép) egyedülállóan és kiválóan<br />
támogatta az iskolai informatikai tanulmányokat. E a lehetıség<br />
megteremtése unikumnak és nagy elırelépésnek számít a tanulás<br />
segítésében. Különösen igaz ez a hátrányos helyzető (HH) diákok<br />
esetében, akiknek az internethez való hozzáférése sok esetben csak itt<br />
lehetséges.<br />
336
Eredményeink mellett ennek a fejlesztésnek voltak árnyoldalai is.<br />
Tanulóink többször használták a számítógépeket olyan célra, amit<br />
pedagógiailag nem támogattunk.<br />
Rövidtávú célok<br />
Kollégiumi pedagógiai programunk célul tőzte ki a különbözı<br />
kulcskompetenciák fejlesztését, így a tanulói digitális kompetencia<br />
fejlesztését is. Célunk az IKT – alapú eszközök mindennapi használata<br />
felkészítı jellegő foglalkozásokon, projektmunkában, különbözı<br />
kompetenciák fejlesztésében, tanulásban, témahéten. A kollégium tanárai<br />
közüli mindenki rendelkezik felhasználói szintő informatikai<br />
kompetenciákkal. Speciális ismereteket a tantestület tagjai további IKT<br />
továbbképzéseken szerezhetnek. A számítógéppel támogatott mérések,<br />
amelyek jelenleg is folynak az AJKP program részeként – fejlesztése<br />
(szoftver - frissítés), bıvítése szükséges.<br />
Közösségi terek hálózati lefedését illetıen a kollégium aulájában<br />
elhelyezett vezeték nélküli hálózati eszköz (WiFi) telepítésével lehetséges<br />
megoldani.<br />
Kollégiumunk honlapja az intézményi társulás webhelyén elérhetı.<br />
Fejlesztés alatt áll, de tartalommal való feltöltése tovább már nem<br />
halasztható. Az AJKP közösségi portálon folyamatosan „jelen vagyunk”,<br />
hírekrıl, eseményekrıl rendszeresen tudósítunk. Látogatottsága a többi<br />
intézményhez képest közepesnek mondható. Segíteni kell AJKP-s<br />
diákjainkat, hogy minél többen kapjanak kedvet a honlapon való<br />
publikálásra.<br />
Szülıkkel, tanulóinkkal bıvíteni kell a kapcsolattartást elektonikus<br />
levelezés segítségével. (egyelıre kevés helyen lehetséges)<br />
Az elemzı részben felvázolt, a kezdetekhez képest kedvezıtlen irányba<br />
megváltozott hálózati felügyelet, karbantartás, ellenırzés azt<br />
eredményezte, hogy a géppark amortizálódott. A számítógép állomány<br />
337
(P3, 128 MB RAM stb.) mára elavult, fejlesztésük gazdaságtalan. Már<br />
nincs is annyi használható gép, hogy jusson minden szobába.<br />
Generációváltásnak pedig jelentıs anyagi vonzata lenne.<br />
E miatt és a pedagógiai értékelésben leírtak miatt célszerő egy új<br />
koncepciót fölvázolni.<br />
A számítógép-hálózat és a gépek kiosztásának átszervezése<br />
Az a helyzet, hogy minden lakószobába számítógépet helyezzünk el, nem<br />
tartható fönn hosszútávon. Megváltozott a szobákban való tanulás<br />
lehetısége is, csak a legjobb tanulók kapják ezt a kedvezményt. A többség<br />
a csoportnak kijelölt tanulószobán (minden emeleten ill. folyosón van<br />
ilyen) teljesíti a törvényben elıírt, kötelezı napi 3 óra tanórát.<br />
A fentiek alapján célszerőnek látszik az emeleti tanulószobákban<br />
elhelyezni a számítógépeket és kiépíteni az internet elérés lehetıségét.<br />
Ezáltal biztosítani lehet, hogy akinek szükséges a felkészüléshez, tanári<br />
kontroll alatt használhassa a számítógépet ill. az internet szolgáltatásait.<br />
Meg kell oldani, hogy a kollégiumban csak egyéni jelszóval<br />
jelentkezhessenek be a tanulók a számítógépekre. Tartalomszőréssel is<br />
segíteni lehet az internet használatának pedagógiailag helyes módját.<br />
Ezáltal tanulóidın kívül is szabályozni lehet a gépeken folyó hálózati<br />
tevékenységet. Este 21 óra után, amikor a házirend szerint éjszakai<br />
pihenésre való felkészülés van, az ügyeletes tanár könnyebben tudja<br />
ellenırizni a számítógépek kikapcsolását.<br />
Technikai megvalósítás<br />
Tanulószobánként 3 db számítógép elhelyezése elegendı. Mivel egy<br />
emeleten kettı tanulószoba van, és négy emeletrıl van szó, így összesen<br />
nyolc tanulószobában kell biztosítani 24 db számítógépet. Átlagosan<br />
minden 8. tanulóra fog jutni munkaállomás.<br />
338
A vezetékek kiépítése nem szükséges, mert mindegyik tanulószobában<br />
van 1 db falicsatlakozó. Egy 4 portos switch-el (összesen 8 db kell)<br />
megoldható a gépek hálózatba kapcsolása.<br />
A szükséges 24 db számítógépet a jelenlegi készletbıl való kiválogatás és<br />
feljavítás során rendszerbe állíthatjuk.<br />
A számítógépek állagmegóvása is megoldandó feladat (rongálás, lopás<br />
megelızése stb.), ami lehetséges a tanulószobák nyitvatartási rendjének<br />
szabályozásával is.<br />
A számítógép állomány korszerősítésébe és növelésébe besegíthet a<br />
tanulói laptop-program, amely a kompetencia alapú oktatás<br />
megvalósítását támogatná.<br />
Középtávú célok<br />
Középtávon mindenképpen a számítógépek generációváltásának kell<br />
bekövetkeznie.<br />
Pályázati lehetıségek felhasználásával azon leszünk, hogy ez<br />
megvalósulhasson.<br />
Várható, hogy egyre több tanuló fog rendelkezni saját, hordozható, vagy<br />
asztali számítógéppel, amit a kollégiumban is használhat. Ennek módját<br />
már szabályoztuk az Informatikai Szabályzatban, ennek alapján továbbra<br />
is lehetısége lesz a kollégista diáknak saját számítógépét használni. Ezzel<br />
tovább bıvítjük digitális pedagógiánkat, az IKT- alapú pedagógiai<br />
módszertan használatát.<br />
Ezzel szemben az Országos Környezetvédelmi Tanács a 2009. májusi<br />
„Tanulás a fenntarthatóságért” címő munkaanyagában a következıt<br />
fogalmazta meg:<br />
„Ne várjunk környezettudatos viselkedést olyan emberektıl, akik munkaés<br />
szabadidejük túlnyomó részét az elektronikus távközlési hálózatok<br />
339
termináljaihoz kötve töltik, kora gyermekkoruktól a késı öregségig. Az<br />
informatika-függıség visszaszorítása a közoktatásban, a média-függıségé<br />
a szabadidıben, a fizikai valóság emancipálása a virtuális világ ellenırzı<br />
befolyása alól mindennél fontosabb cél. Az elektronikus szórakoztatóipar,<br />
amelynek az internet csupán egy része, minden emberi tevékenységet a<br />
maga képére formál, hogy pótlólagos piacokhoz jusson. Minden<br />
kábítószernél veszedelmesebb menekülést kínál a valóságból: egy<br />
túlnépesedett bolygó rohamosan degradálódó élıvilágának,<br />
fenntarthatatlan társadalmi berendezkedésének, a városi és falusi élet<br />
egyre sivárabb színtereinek realitásából.<br />
…a fenntarthatóság követelménye: kimenteni a felnövekvı nemzedéket a<br />
globális Akárhol virtuális világából, a távközlési technika közvetítésével<br />
zajló érintkezések hálózatából. Visszaadni a Hely jelentıségét, a pillanat<br />
méltóságát, a Másik személyes jelenlétén alapuló kapcsolatok<br />
gazdagságát.<br />
…A médiumok kínálatának alternatívája ugyanis a szolidáris közösség, az<br />
értelmes munka, a testedzés, a könyv, az ígéretes jövı...”<br />
Informatikai stratégiánk megvalósításában ezt az ajánlást érdemes<br />
fontolóra venni.<br />
A kollégiumi informatikai stratégia összefoglalása<br />
A helyzetelemzésbıl megtudható, hogy hogyan és honnan indultunk.<br />
Jelen helyzet röviden úgy fogalmazható meg, hogy informatikai<br />
eszközállományunk roncsolódott állapotban van.<br />
E tényt és az ezzel kapcsolatos pedagógiai tapasztalatokat összevetve,<br />
továbbra is a szórt számítógépes hálózat megtartása mellett maradunk,<br />
de a lakószobákban elhelyezett gépek helyett, az emeleti tanulószobákat<br />
egyben számítógépes termekké alakítjuk.<br />
340
Az óvoda nevelési programja<br />
341
Bevezetı<br />
Nevelési Programunkat a 255/ XI. 20. / Kormányrendelet alapján <strong>2010.</strong><br />
március hónapjában felülvizsgáltuk. Helyi Nevelési Programunk saját<br />
készítéső, a kompetencia alapú óvodai programcsomag és az Óvodai<br />
nevelés a mővészetek eszközeivel címő programnak sajátosságait<br />
központba helyezı. A program alappillére kettıs, az érzelmekre épít és a<br />
gyermek tevékenységét, alkotókészségének fejlesztését<br />
hangsúlyozza, és a gyermeki kompetenciák, képességek egyéni,<br />
differenciált fejlesztését biztosítja. A képességfejlesztésnél azoknak a<br />
képességeknek a fejlesztése az elsıdleges (értelmi, testi,<br />
kommunikációs, szociális), amelyek megalapozzák a<br />
kulcskompetenciákat, az óvoda iskola átmenetet. Ezek nevelési<br />
programunkba történı hangsúlyos beépítése a kompetencia elvő<br />
nevelés fenntarthatóságát szolgálja.<br />
Az Óvodai nevelés a mővészetek eszközeivel címő óvodai program átfogja<br />
a teljes óvodáskor nevelı-fejlesztı munkáját.<br />
Az óvodai nevelés országos alapprogramja alapján készült. Ez a program<br />
magába foglalja a hazai óvodai gyakorlat legjobb tapasztalatait azért,<br />
hogy a tradicionális értékeket megırizze. Ugyanakkor arra késztet<br />
bennünket óvodapedagógusokat, hogy az egész napi óvodai életet még<br />
differenciáltabban, az egyéni szükségleteket, képességeket<br />
figyelembe véve szervezzük meg, melyben a kompetencia<br />
programcsomag alkalmazása segíti mindennapjainkat.<br />
A kompetencia-módszerrel a természeti, az emberi, tárgyi<br />
környezetük megismertetését úgy irányítjuk, hogy a gyermekek a<br />
közvetlen környezetükben szerezzenek tapasztalatokat, jussanak az<br />
AHA felfedezés élményéhez.<br />
Az óvodás korosztályra mozgásigény jellemzı, ezért a program a<br />
mindennapi szabad mozgáson túl beiktat szervezett mozgásokat is, hogy<br />
a gyermekek életkorának megfelelıen fejlıdjön keringési, légzési<br />
rendszerük, csont- és izomrendszerük, teherbíró képességük.<br />
Az egészségtudatos magatartás kialakítását helyi programunk kiemelten<br />
kezeli.<br />
Óvodapedagógusaink alkalmasak a program megvalósítására, magas<br />
szinten kreatívak, kellı beleéléssel közvetítik az esztétikai értékeket,<br />
emellett a differenciált fejlesztés tekintetében is tapasztaltak.<br />
A mővészetek eszközeivel program cél-, feladat-, tevékenységrendszerét<br />
megtartva a belsı tartalmat igazítottuk a saját nevelési gyakorlatunkhoz,<br />
a kompetencia programcsomag alkalmazását is beleillesztve.<br />
A <strong>PROGRAM</strong>UNK ALAPELVE<br />
342
Szeretetteljes, biztonságérzetet adó, egyenlı hozzáférést biztosító<br />
érzelemgazdag óvodai élet megteremtése, ahol a gyermekközpontúság úgy<br />
jelenik meg, hogy egyéni készségeinek és képességeinek<br />
kibontakoztatásával, gyermeki tartást, önállóságot, s ebbıl az<br />
önállóságból fakadó egészséges öntudatot, kibontakozási és<br />
önmegvalósítási lehetıséget ad a gyermeknek.<br />
KIINDULÁSI PONTJAINK<br />
Minden gyermek egyéni készségei és a saját képességrendszerének,<br />
figyelembe vételével nevelhetı, fejleszthetı. Ennek érdekében az<br />
elmúlt idıszakban valamennyi közoktatás – fejlesztési innovációt<br />
megismertünk, s az óvoda adottságai és igényei figyelembevételével<br />
alkalmazzuk.<br />
Nevelik, fejlesztik a társkapcsolatok, az óvoda összes dolgozója.<br />
Ezért a felnıttek tetteikkel sugározzák a feltétel nélküli szeretetet, s azt,<br />
hogy „Tisztellek Téged, Fontos vagy Nekem, Csakis Rád figyelek és<br />
Segítek Neked, ha szükséged van a segítségemre”.<br />
Minden gyermek ismerje és tudja meg testi, lelki, szellemi értékeit,<br />
de azt is érzékelje, hogy mik a hiányosságai. Ezt fogja fel<br />
természetesen, minden lelki feszültség nélkül.<br />
GYERMEKKÉPÜNK<br />
Gyermekképünket a következıképpen tudjuk összegezni. Feltételezzük,<br />
hogy minden gyermek vonzódik az élményekhez, a meséhez, zenéhez,<br />
alkotó tevékenységekhez, ha mindezt megkapják az óvodában, kialakul<br />
óvodás tartásuk, önállóak, nyugodtak, kiegyensúlyozottak lesznek,<br />
tudnak nevetni, felfedezni, csodálkozni. Érzelmileg gazdagok, kötıdnek a<br />
községhez, ahol élnek, környezetükben jól tájékozódnak, nyitottak,<br />
érdeklıdıek. Önmagukat és másokat értékelni tudók, a különbözıségeket<br />
elfogadó, befogadó együttmőködıkké válnak, minden gyerek számára<br />
biztosítja az egyenlı hozzáférést. Rendelkeznek a tanuláshoz szükséges<br />
képességekkel, alkalmassá válnak az iskolai élet megkezdésére.<br />
Óvodai nevelésünk a nemi sztereotípiák erısítését kerüli, elısegíti a<br />
nemek társadalmi egyenlıségével kapcsolatos elıítéletek lebontását.<br />
1. Óvodánk adatai<br />
Az intézményünk társulásban mőködik 2008.08.04-tıl.<br />
Az intézmény neve: I. Béla Gimnázium, Informatikai Szakközépiskola,<br />
Kollégium, Általános Iskola és Óvoda<br />
Az intézmény székhelye és címe: 7100 Szekszárd, Kadarka u.25-27.<br />
343
Tagintézmény neve: I. Béla Gimnázium Szedresi Bezerédj Amália<br />
Óvodája<br />
Tagintézmény címe: 7056 Szedres, Széchenyi utca 44.<br />
Telefonszáma: +36-74/434-009<br />
Fenntartó neve: Szekszárd és Szedres Közoktatási Intézményfenntartó<br />
Társulása<br />
Címe: 7100 Szekszárd, Béla király tér. 8.<br />
Az alapító okiratban meghatározott alaptevékenységünk:<br />
Óvodai nevelés<br />
halmozottan hátrányos helyzető gyermekek integrált óvodai<br />
nevelése /IPR/<br />
Sajátos nevelési igényő gyerekek óvodai nevelése<br />
enyhe fokban értelmi fogyatékos gyermekek nevelése integráltan<br />
<br />
<br />
beszédfogyatékos gyermekek nevelése integráltan<br />
megismerı funkciók vagy a viselkedés fejlıdésének organikus okra<br />
visszavezethetı, illetve organikus okra vissza nem vezethetı tartós<br />
és súlyos rendellenességgel küzdı gyerekek óvodai nevelése<br />
integráltan.<br />
Óvodai intézményi közétkeztetés<br />
intézményi kedvezményes étkeztetés<br />
intézményi ingyenes étkeztetés<br />
Az óvoda 3 csoportos, férıhelyek száma 75.<br />
Helyzetkép az óvodáról<br />
Szedres község Tolna megye középsı részén, a megyeközponttól,<br />
Szekszárdtól 16 km-re, északra fekszik a 63-as fıútvonal mentén.<br />
A községet Bezerédj István alapította 1836-ban, nevét az általa telepített<br />
szederfákról kapta, melyek hosszú évtizedekig a selyemhernyó<br />
tenyésztést szolgálták. Bezerédj István felesége Bezerédj Amália,<br />
lakóhelyükön Hídja – pusztán 1836-ban országosan az elsık között<br />
kisdedóvót hozott létre. Itt saját gyermekével, Flórival együtt nevelte a<br />
pusztán élı kisgyermekeket. Egyedül álló kezdeményezése, hogy megírta<br />
a Flóri könyvét, amely a kisgyermekek neveléséhez szükséges alapvetı<br />
ismereteket tartalmazott. Ezen a falunkhoz tartozó településen haláluk<br />
után tovább mőködött az óvoda egészen az 1960-as évekig. 1999-ben<br />
vette fel Bezerédj Amália nevét, akinek örökségét tisztelettel ápoljuk,<br />
óvodánkban emlékfal hívja fel erre a figyelmet.<br />
A község lakóinak száma jelenleg 2450fı.<br />
Az óvodásgyermekek száma jelenleg 75fı.<br />
Az etnikai gyermekek száma 20-26 fı között mozog.<br />
A szülık egy része Szekszárdra jár dolgozni. Az utóbbi években a<br />
344
nagyvállalatok sorra megszőntek, vagy a dolgozói létszámot<br />
csökkentették, így a szülık közül sokan váltak munkanélkülivé. (Kb.<br />
20%)<br />
A családok kertes családi házakban élnek, így lehetıség van kiegészítı<br />
tevékenység folytatására (pl. növénytermesztésre, állattartásra).<br />
Óvodánkba járnak Szedres község közigazgatási területérıl, valamint<br />
Jánosmajorból.<br />
Mai óvodánk elıdje az 1943-44-es évben kezdett épülni 2 csoportos<br />
óvodának. A jelenlegi állapotát 1979-ben nyerte el. Az építésben a szülık<br />
és a község lakói aktívan részt vettek, szinte minden társadalmi<br />
munkában készült. Óvodánk 1999-ben vette fel Bezerédj Amália nevét.<br />
A demográfiai hullám óvodánkat is elérte, fokozatosan csökkent a<br />
gyermekek létszáma így az öt mőködı csoport száma háromra csökkent.<br />
A csoportszobák száma 4, ebbıl 3-nak a mérete 50 m 2 , 1-nek 36 m 2 , a 42<br />
m 2 -es csoportterembıl alakítottuk ki a tornaszobát. A csoportok<br />
alapterületébıl a berendezések 10-15 m 2 -t foglalnak el.<br />
A csoportokban folyik a nevelı-oktató munka, továbbá az étkeztetés és az<br />
altatás is. A gyermekcsoportok szerkezete heterogén, vegyes korcsoportú.<br />
A csoportonként 2 óvónı foglalkozik heti váltásban nyitástól-zárásig a<br />
gyermekekkel.<br />
Az óvoda 6:30-17:00 óráig tart nyitva, ezzel igazodik a szülık munkába<br />
indulásához és hazaérkezéséhez.<br />
A csoportban együtt dolgozó óvónık személye csak kényszerítı hatásra<br />
változik, ezért együttmőködésük emberileg és szakmailag is a lehetı<br />
legharmonikusabb kell, hogy legyen. Lehetıség szerint kiscsoporttól a<br />
nagycsoport befejezéséig a gyermekeket ugyanazok az óvónık nevelik.<br />
2008.08.04-tıl a szekszárdi I. Béla Gimnáziumhoz társult<br />
tagintézményként 4 csoporttal mőködött. A gyermeklétszám további<br />
csökkenése következtében 2009-2010-es tanévben 3 csoportossá vált.<br />
Óvodánk rendelkezik a nevelési program megvalósításához szükséges<br />
tárgyi feltételek nagy részével, a még meglévı hiányokat folyamatosan<br />
bıvítjük. Megfelelıen szolgálja a gyermekek biztonságát, kényelmét,<br />
biztosítja egészségük megırzését, fejlıdését. Lehetıvé teszi mozgás és<br />
játékigényük kielégítését.<br />
Az óvoda az ételt az iskola konyhájáról kapja. Az ételt kézikocsin a dajkák<br />
szállítják az óvodába.<br />
A tálaló-mosogató konyha mérete kicsi: 6-6 m 2 .<br />
A gyermekek öltözése és vetkızése a folyosókon kialakított öltözıkben<br />
történik.<br />
Minden csoportnak külön mosdó-wc helyisége van.<br />
345
Óvodavezetıi iroda áll még rendelkezésre, melynek mérete kicsi.<br />
Udvarunk tágas, nagy. Az árnyákos és napos területek aránya jó. Az<br />
udvar nagy része fővel borított, kivéve a homokozók környékét.<br />
Az udvaron a gyermekek nem elkülönítve, hanem vegyesen (kis-,<br />
középsı- és nagycsoportosok) tartózkodnak.<br />
Az udvaron található épületek állaga rossz, felújításra szorulnak (nyaraló,<br />
babaszoba, szerszámos- és játékkamra).<br />
Az óvoda megfelelı komforttal rendelkezik. Vonzó, tiszta, esztétikus<br />
környezetben fogadjuk az eltérı szociokulturális gyerekeket.<br />
Nevelési alapelveink kialakításánál meghatározó körülmény, hogy a<br />
gyermekek milyen társadalmi környezetbıl érkeznek hozzánk. A nagyfokú<br />
munkanélküliség sajnos a családok nagy részét érinti. Ahol az egyik fı<br />
munkanélküli (több családnál mindkét fél), az egy fıre jutó jövedelem<br />
igen alacsony.<br />
Az anyagiakra hivatkozva ritkán szerveznek közös programokat a<br />
családok. Egyedüli szórakozásként a tévézés, számítógép jelenik meg. Sok<br />
családnál a gyermekekkel együtt töltött idı sem közös tevékenységgel<br />
telik el, kevesen osztják meg a házi, ház körüli munkát, a kertészkedést<br />
vagy állatgondozást a gyerekekkel.<br />
A közös játék és mesélés ritka. A családok egy részére jellemzı<br />
ingerszegény környezet, a családi modellbıl hiányzó tapasztalat, az<br />
élmény és kommunikációs készség hiánya meghatározza feladatainkat.<br />
Figyelembe vesszük a család sajátosságait kapcsolattartásunkban,<br />
segítségünk a családhoz igazodó. A szociokulturális, hátrányos helyzető,<br />
a sajátos nevelési igényő gyermekeket arányosan elosztva a csoportok<br />
létszáma: 20-25 fı.<br />
2. Óvodánk célja, feladata<br />
2.1. Alapvetı célunk<br />
Az óvodásaink nyugodt, harmonikus, egészséges fejlıdésének<br />
elısegítése, a magasabb rendő érzelmek kibontakoztatása az életkori<br />
és egyéni sajátosságok figyelembevételével, a teljes nyitva tartás<br />
ideje alatt, folyamatosan.<br />
A sokoldalú képességfejlesztéssel a gyermeki személyiség egészére<br />
irányuló fejlıdés biztosítása a kompetencia alapú programcsomag<br />
felhasználásával, ennek érdekében minden nevelési évben egy<br />
témahét, egy projekt megvalósítása és az iskolai életmódra<br />
346
felkészítés.<br />
A gyermek és a mővészetek közötti érzelmi kötıdés kialakítása.<br />
Az óvoda nyitvatartási ideje alatt biztosítjuk a gyermekek étkeztetését.<br />
2.1. Általános nevelési feladatunk<br />
Az óvodások testi-lelki és szellemi szükségleteinek kielégítése, az<br />
egészséges életmód, érzelmi, erkölcsi, szociális, esztétikai, anyanyelvi,<br />
értelmi nevelés az intellektuális érzelmek differenciálódásával valósul<br />
meg.<br />
2.2. Az erkölcsi-szociális érzelmek alakításának feladatai<br />
Érzelmi biztonságot nyújtó, bizalmas, közvetlen, szeretetteljes,<br />
befogadó, derős, kiegyensúlyozott, családias légkört teremtsünk.<br />
Az óvodai életet úgy szervezzük meg, melyben sok az élmény, a<br />
közös tevékenység. A közös együttlétek, a közösen végzett munka<br />
öröme, a szimbólumok, a jelek olyan erkölcsi tulajdonságokat<br />
erısítenek meg, mint az együttérzés, figyelmesség, segítıkészség,<br />
ıszinteség, önfegyelem, pontosság, szorgalom, kitartás, állhatatosság,<br />
szabálytartás, önzetlenség, igazságosság, igazmondás.<br />
A mindennapi testi- lelki edzés lehetıségének biztosításával fejlesszük<br />
a gyermek erınlétét, alkalmazkodóképességének fejlıdését, testi-lelki<br />
harmóniájának alakulását.<br />
Az óvodapedagógus-gyermek, gyermek-dajka, gyerek-gyerek<br />
viszonyában megmutatkozó pozitív érzelmi töltéssel segítsük a<br />
konstruktív együttmőködı, társas kapcsolatok kialakulását, az<br />
egészséges önérvényesítést és önértékelést, hogy a gyermekek<br />
képesek legyenek a környezetükben lévı emberi kapcsolatokban<br />
megkülönböztetni a jót és a rosszat.<br />
Az érzelmekre épülı kapcsolatteremtı képességek megerısítése<br />
segítse a barátkozást, tegyük lehetıvé, hogy minden gyermek<br />
megtalálhassa helyét, szerepét a csoportban.<br />
Az óvodapedagógus tegyen meg mindent annak érdekébe, hogy a<br />
gyermekek önmaguk és mások tiszteletére, szeretetére,<br />
megbecsülésére igényt érezzenek.<br />
A szociális érzékenységük kialakításával segítsük a<br />
különbözıségek elfogadását.<br />
347
Az esztétikai érzelmek alakításának feladatai<br />
Az egyéni igényeket figyelembevevı esztétikus, higiénikus<br />
gondozás biztosításával segítsük elı az esztétikus megjelenés<br />
igényének kialakulását.<br />
Harmonikus összerendezett mozgások gyakorlásával segítsük elı az<br />
esztétikus, szép mozdulatok kialakulását.<br />
Egészséges, esztétikus környezet biztosításával segítsük elı a<br />
szépérzék kialakulását.<br />
Az ízlésformálás jelenjen meg az óvodai élet mindennapjában a<br />
természeti, társadalmi környezetben egyaránt.<br />
Biztosítsuk a mővészeti tevékenységekben a rácsodálkozás<br />
élményét, hogy a gyermekekben erısítsük az élmény-befogadó<br />
képességet.<br />
Az esztétikai élmények legyenek alkotói és formálói a gyermekek<br />
esztétikai ítéletének, hogy a tárgyi, emberi és természeti környezetben<br />
képesek legyenek észrevenni a szépet és a csúnyát.<br />
Elı kell segítenünk, hogy a gyermekek tudjanak rácsodálkozni az ıket<br />
körülvevı szőkebb és tágabb környezetben s az emberi környezetben<br />
megmutatkozó jóra és szépre, tiszteljék és becsüljék azt.<br />
Az intellektuális érzelmek alakításának feladatai<br />
Az intellektuális érzelmek megjelenése segítse az érdeklıdés<br />
felkeltését, a tanulási vágy kialakulását, a szőkebb-tágabb környezet<br />
nyitott, érzékeny befogadását.<br />
<br />
A gyermekek kíváncsiságára, utánzási kedvére építve fejlesszük<br />
az értelmi képességeket, az érzékelést, észlelést, emlékezetet,<br />
figyelmet, képzeletet, gondolkodást, különös tekintettel a<br />
kreativitásra.<br />
A kíváncsiságot felkeltı tevékenységek során szerzett<br />
tapasztalatok folyamatos feldolgozásával fejlesszük az egyszerő<br />
gondolkodási mőveletek (analízis-szintézis, összehasonlítás,<br />
általánosítás stb.) alkalmazását, ismeretek emlékezetben<br />
tartását.<br />
A meghitt beszélgetések során erısítsük a gyermekek<br />
kommunikációs aktivitását, beszélıkedvét és a gazdag verbális és<br />
nonverbális képességek megjelenését.<br />
<br />
<br />
Ennek érdekében fontos, hogy az óvodapedagógusok s az óvoda más<br />
dolgozóinak kommunikációja modell értékő legyen a gyermekek<br />
számára.<br />
Minden gyermek számára szeretetteljes, biztonságot, védettséget<br />
nyújtó környezetet biztosítsunk, és az alkotásra inspiráló eszközök<br />
biztosításával segítsük a gyerekek önkifejezését, hogy érzéseiket,<br />
348
gondolataikat szóban, mozgással vagy vizuális eszközök segítségével<br />
szabadon kifejezhessék.<br />
2.3. Nevelési gyakorlatunk rendszerábrája<br />
A nevelés célja<br />
Egészséges életmód alakítása<br />
A nevelés keretei<br />
Érzelmi, szociális nevelés<br />
és kapcsolatok<br />
A nevelés feladata<br />
Anyanyelvi, értelmi fejlesztés és nevelés<br />
3. A nevelés kerete<br />
3.1. Az egészséges életmód alakítása<br />
Célunk: A gyermekek egészséges életvitel-igényének alakítása, testi<br />
fejlıdésük elısegítése.<br />
Óvodapedagógus feladatai:<br />
A tevékenység kerete:<br />
néphagyományırzés<br />
népszokások<br />
Tevékenységformák:<br />
játék, játékba integrált tanulás<br />
vers, mese, dramatikus játék<br />
ének, énekes játékok, zenehallgatás<br />
rajz, mintázás, kézimunka<br />
mozgás, mozgásos játékok<br />
a környezet megszerettetése,<br />
munka jellegő tevékenységek<br />
Az óvodánk kapcsolatrendszere<br />
Az óvodánk kapcsolatrendszere<br />
Család iskolák, közmővelıdési<br />
intézmények, mesterek, alkotók,<br />
mővészeti együttesek, szakmai egyesület<br />
A fejlıdés eredménye óvodáskor végén<br />
A gyermekek gondozása, testi szükségletük, mozgásigényük<br />
kielégítése<br />
A gyermekek egészségének védelme, óvása, megırzése, edzettségének<br />
349
iztosítása, betegség megelızése<br />
A gyermekek fejlıdéséhez szükséges egészséges, biztonságos,<br />
esztétikus környezet biztosítása, a környezet védelméhez és<br />
megóvásához kapcsolódó szokások alakítása.<br />
Az óvodai kompetencia programcsomaghoz ajánlott komplex<br />
képességfejlesztés megvalósítása.<br />
Amennyiben SNI- s gyerek az aktuális évben jár a csoportba<br />
akkor a sajátos igényeinek figyelembe vétele, a speciális<br />
megsegítése érdekében és folyamatos konzultáció a<br />
gyógypedagógussal.<br />
<br />
A gyermekek gondozása, testi szükségletük, mozgásigényük<br />
kielégítése<br />
A csoportba való beszoktatást a két óvónı együtt végzi. A beszoktatás<br />
ideje alatt a gyermekek behozhatják azokat a tárgyaikat, melyekhez<br />
ragaszkodnak. Lehetıséget adunk a szülıi igény szerinti beszoktatásra is,<br />
így a gyerekek szülıvel együtt ismerkedhetnek az óvodával.<br />
Az óvodába történı felvétel után igyekszünk minél rövidebb idı alatt,<br />
minél alaposabban megismerni a gyerekeket. Az óvónık az óvodai felvétel<br />
után a gyermekekrıl anamnézist készítenek. Ezzel indítjuk az ismerkedés<br />
folyamatát. Elsısorban a gyermekek testi szükségleteinek feltárására<br />
helyezzük a hangsúlyt, a testi szükségletek kielégítésével alapozzuk meg<br />
a gyermekek jó közérzetét, ami minden tevékenységhez szükséges.<br />
A növekedés, fejlıdés üteme minden gyereknél másként alakul, ezért<br />
folyamatos megfigyeléssel, testsúly, testmagasság, láb, kéz, stb.<br />
összehasonlító mérésekkel segítjük az egyéni sajátosságok feltárását.<br />
A gyermekek gondozásának záloga az óvónı és a gyermekek közötti<br />
meghitt, megértı viszony, a természetes testközelség megléte. A<br />
gyermekek csak azoktól fogadnak el gondoskodást, akik ıszinte<br />
viselkedéssel közelednek hozzájuk és tapintatot, elfogadást közvetítenek.<br />
Ilyen feltételek mellett ismerhetjük meg a gyermekek igényeit, családból<br />
hozott szokásait. Az önálló testápolás, étkezés, öltözés szervezettségét az<br />
óvodába lépés pillanatától biztosítjuk. A beszoktatás ideje alatt minden<br />
gyerekkel- a dajkák bevonásával-együtt végezzük a teendıket, hogy<br />
megtanulhassák a fogásokat, a testápolási szokások, öltözés, vetkızés,<br />
önkiszolgálás sorrendjét.<br />
A testápolási, étkezési, öltözési szokások, szabályok kialakítását vizuális<br />
jelek segítik. A szokások végzése közben sokat beszélgetünk a<br />
gyermekekkel, kérésükre segítséget nyújtunk nekik. Az óvodapedagógus<br />
a szülıkkel együttmőködve végzi a gondozási, nevelési feladatokat.<br />
A gyermekek gondozásakor megértı, meghitt viszony kialakítására<br />
törekszünk, ıszintén, tapintatosan közeledünk hozzájuk, így ık is<br />
elfogadnak bennünket.<br />
350
A fokozatosság betartásával arra törekszünk, hogy a gyermekek egyre<br />
önállóbban elégítsék ki szükségleteiket. A helyes életritmust fokozatosan,<br />
az életkori és egyéni sajátosságoknak megfelelıen, a családdal<br />
együttmőködve alakítjuk ki.<br />
Az egészségügyi szokások pontos menetét a csoportban dolgozó dajkákkal<br />
megbeszéljük az azonos gyakoroltatás miatt.<br />
A gyermekek napi háromszori étkezését az iskolai konyha biztosítja.<br />
Figyelemmel kísérjük a gyermekek étrendjét a változatosság és a<br />
megfelelı tápanyag-összetétel biztosítása érdekében.<br />
A tízórai, az ebéd, uzsonna részben folyamatos, figyelembe vesszük a<br />
gyerekek tempóját, egyéni szükségleteit. Biztosítjuk, hogy a<br />
szükségletnek megfelelıen az egész nap folyamán a gyerekek bármikor<br />
ihassanak.<br />
A gyerekek tisztaságigényének kialakításához szükséges alapvetı<br />
feltételeket biztosítjuk. Minden gyermeknek saját törülközıje, fésője,<br />
fogmosó felszerelése van. Papír zsebkendıt a csoportokban mindenki<br />
által hozzáférhetı helyen biztosítjuk. Ezeket a tevékenységeket<br />
(kézmosás, fogmosás, orrtörlés, mosdóhasználat) bármikor,<br />
szükségleteiknek megfelelıen önállóan elvégezhetik, ügyelünk itt is a<br />
fokozatosság betartására.<br />
Az öltözködésnél a rétegességet hangsúlyozzuk a szülık körében is.<br />
Fontosnak tartjuk, hogy ruházatuk tiszta, ízléses és praktikus legyen, és<br />
ezt önmaguk is igényeljék. A mindennapi szabad mozgás nélkülözhetetlen<br />
eleme óvodai életünknek. A gyermekek a természetes nagymozgásokat,<br />
mozgáselemeket egyénileg gyakorolhatják a sokféle mozgásfejlesztı<br />
eszközökön, emellett a néhány percig tartó szervezett mozgásos<br />
tevékenységek jól szolgálják a gyermekek mozgáskoordinációjának<br />
fejlesztését. A gyermekek mindennapi mozgásigényének kielégítését<br />
változatos udvari játékokkal, sokféle, sokirányú mozgásos<br />
szabályjátékokkal, népi dalos játékokkal és körjátékokkal biztosítjuk. A<br />
szervezett mikrocsoportos séták is hozzájárulnak a gyermekek<br />
mozgásszükségletének kielégítéséhez. Óvodánk tornaszobával<br />
rendelkezik.<br />
A mindennapi mozgás után a gyerekeknek szükségük van hosszabbrövidebb<br />
ideig tartó pihenésre, alvásra. A gyermekek alvásigényének egy<br />
részét az óvoda elégíti ki. A nyugodt pihenéshez biztosítjuk az optimális<br />
feltételeket (szellızés, csend, nyugalom). Mesével, halk altatózenével<br />
csendesítjük le és nyugtatjuk meg a gyerekeket.<br />
A különbözı alvásigényeket figyelembe vesszük, nem erıltetjük az alvást.<br />
Az 5-6-7 éves gyermekeket ezzel is elıkészítjük az iskolások napirendje<br />
szerinti életre.<br />
351
A gyerekek egészségének védelme, edzettségének biztosítása<br />
Az óvodában megbetegedett gyermekeket elkülönítjük, és azonnal<br />
értesítjük a szülıket. Amíg meg nem érkeznek, gondoskodunk a<br />
gyermekrıl.<br />
A fertızések elterjedését, a betegségek megelızését gyakori<br />
fertıtlenítéssel, szellıztetéssel, edzéssel, megfelelı öltözködéssel, saját<br />
tárgyak használatával igyekszünk elkerülni.<br />
A gyermekek egészségének megırzéséhez fontos, hogy edzettek legyenek,<br />
ezért minden évszakban sokat tartózkodunk a friss levegın,<br />
futkározhatnak, szabadon mozoghatnak, nyáron szükség szerint<br />
zuhanyozási lehetıséget biztosítunk. Télen az idıjárásnak megfelelıen<br />
kimegyünk, és a kijelölt futópályán közösen futunk, mindenki maga dönti<br />
el, hogy mennyit. A felnıttekkel együtt végzett futások, kocogások<br />
ösztönzıen hatnak rájuk, fokozzák a szív jó vérellátását, fejleszti a<br />
rugalmasságot és állóképességüket. Ezenkívül közösen csúszkálunk,<br />
szánkózunk, hógolyózunk, hóembert építünk, stb.<br />
A gyermekek fejlıdéséhez szükséges egészséges, biztonságos<br />
környezet biztosítása<br />
Az óvoda feltételrendszere befolyásolja a gyermekek egészséges<br />
életmódjának szintjét.<br />
A lehetıségeinket figyelembe véve, igyekszünk esztétikus, színharmóniát<br />
árasztó, gazdag tárgyi környezetet kialakítani, amely kedvezıen<br />
befolyásolja a gyermekek egészséges életmódjának alakulását. Biztosítjuk<br />
az óvoda udvarán és teremben a különbözı tevékenységekhez a<br />
biztonságos eszközöket, kellékeket.<br />
Óvodánk tágas udvara sokféle lehetıséget nyújt a változatos<br />
játéktevékenységekhez. Esztétikai szépségét a nagy zöld gyepfelület és a<br />
sok fa adja. Talajfelülete változatos, jelenleg füves, homokos és betonos<br />
részek váltják egymást. A sok fa a melegben kellemes árnyékot biztosít. A<br />
nagy szabad füves terület alkalmat ad a szervezett mozgásos<br />
tevékenységekre. A gyerekek szabad mozgását, edzését különbözı<br />
ügyességi játékokkal, mászókákkal biztosítjuk. Csoportszobáink<br />
többfunkciósak, alkalmasak a szabad játékra, étkeztetésre alvásra, és<br />
pihenésre.<br />
A különbözı játéktevékenységekhez elkülönített kuckókat, esztétikus<br />
mesesarkot alakítunk ki, a napi mesélésnek bábozásnak.<br />
Minden csoportban van egy olyan sarok, amelyet az évszaknak<br />
megfelelıen alakítunk ki, ott helyezzük el a séták során győjtött<br />
„kincseket”.<br />
A vizuális tevékenységek végzéséhez is állandó helyet alakítunk ki, ahol<br />
minden eszköz a gyermekek által elérhetı közelségben van.<br />
Óvodánk nem rendelkezik külön öltözıhelyiséggel, így a folyosón<br />
352
elhelyezett fogasokon és öltözı szekrényekben, öltözı zsákokban<br />
tárolhatják a levetett ruhadarabjaikat. Az öltözıben a szülık részére<br />
tájékoztató táblákat helyezünk el, ahol az évszakokhoz, jeles napokhoz<br />
rendelten tájékoztatást adunk a csoport nevelési, fejlesztési<br />
elképzeléseirıl. A fürdıszobai tevékenységek szokásait képi formában<br />
megjelenítjük, ezzel a szokások rögzítését segítjük elı.<br />
A mosdóban megfelelı mérető eszközök vannak, minden gyereknek<br />
külön fogmosó felszerelése, fésője, törölközıje van.<br />
A csoportok öltözıjében, kiállítjuk a gyermekek munkáit. Mini-galériát is<br />
kialakítottunk, ahol az óvodás gyermekek legszebb alkotásainak és<br />
esetleg más gyermekek mővészi alkotásainak kiállítására is sor kerülhet.<br />
A kiállított alkotások megfelelı megvilágításban szolgálják a mővekre való<br />
rácsodálkozást, gyönyörködést a gyermekeknek és a szülıknek is.<br />
Jelenleg egy teremben biztosítjuk a videózást.<br />
A fejlıdés várható eredménye óvodáskor végén<br />
A gyermekek a testápolási szokásoknak megfelelıen önállóan,<br />
felszólítás nélkül tisztálkodnak, fogat mosnak, fésülködnek. A<br />
tisztálkodási eszközökre vigyáznak, használat után tisztán helyükre<br />
teszik azokat.<br />
Önállóan eldöntik, hogy mennyi ételt fogyasztanak, valamint önállóan<br />
vizet töltenek a kancsóból.<br />
Esztétikusan megterítenek, higiénikusan étkeznek, biztonságosan<br />
használják a kanalat, villát kést. Vigyáznak az asztal rendjére,<br />
tisztaságára.<br />
Önállóan öltöznek, vetkıznek, ruhájukat ki-be gombolják, cipıjüket<br />
ki-be főzik, bekötik.<br />
Ruhájukat esztétikusan elrendezve a polcra, fogasra teszik,<br />
környezetükben igyekeznek rendet tartani.<br />
Ügyelnek saját külsejükre, melyben megjelenik a szépre, ízlésesre való<br />
törekvés.<br />
3.2. Az érzelmi nevelés és társas kapcsolatok<br />
A szociális és egyéni nevelés célja a gyermekek egyéni érdekeinek,<br />
tulajdonságainak, képességének kibontakoztatása a közösségen<br />
belül, a csoport normáinak tiszteletben tartásával.<br />
Az óvodapedagógus feladatai<br />
353
Az érzelmi biztonságot nyújtó szeretetteljes, kiegyensúlyozott,<br />
családias légkör megteremtése a beszoktatástól az óvodáskor végéig.<br />
A gyermek-gyermek, a óvodapedagógus –gyermek, dajka- gyermek<br />
pozitív érzelmi töltéső kapcsolatának kialakítása. Az érzelmekre<br />
épülı kapcsolatteremtı és megtartó képességek formálása,<br />
erısítése a társas kapcsolatok létrehozása érdekében.<br />
Az óvodai kompetencia programcsomaghoz ajánlott komplex<br />
képességfejlesztés megvalósítása.<br />
Amennyiben SNI- s gyerek az aktuális évben jár a csoportba<br />
akkor a sajátos igényeinek figyelembe vétele ,a speciális<br />
megsegítése érdekében és folyamatos konzultáció a<br />
gyógypedagógussal.<br />
Halmozottan hátrányos helyzető gyermekek nevelése szükség<br />
esetén szakemberek közremőködésével.<br />
<br />
Az érzelmi biztonságot nyújtó szeretetteljes, családias légkör<br />
megteremtése a beszoktatástól az óvodáskor végéig<br />
Az óvodáskorú gyermek jellemzı sajátossága a magatartás érzelmi<br />
vezéreltsége. Személyiségén belül az érzelmek dominálnak, ezért<br />
fontosnak tartjuk a biztonságot nyújtó, derős, családias légkör<br />
megteremtését. Már a beszoktatásnál törekszünk arra, hogy a<br />
gyermekeket kedvezı hatások érjék. Meleg, érzelmi támaszt nyújtó<br />
környezetet alakítunk ki, ahol a gyerekek ötletei, elképzelései is<br />
érvényesülnek.<br />
A csoportszobában, a mosdóban, az udvaron szabadon mozoghatnak<br />
állandó felügyelet mellett. Minden csoportnak hagyomány-,<br />
szokásrendszere, szimbóluma van, amely sajátos légkört biztosít, ami<br />
mélyíti összetartozásukat. Igény szerint lehetıséget adunk arra, hogy a<br />
szülı és a gyermek együtt ismerkedjen az óvodával. A gyermekeket reggel<br />
az óvoda öltözıiben, a folyosón, nyugalmat árasztó halk zene fogadja.<br />
Így betekinthetnek az óvoda szokásrendjébe, belsı életébe, ezzel<br />
könnyebbé tesszük a gyermekek számára az új környezet elfogadását.<br />
Megismerkedünk az otthon kialakult szokásaikkal, magukkal hozhatják<br />
kedves tárgyaikat, játékaikat. Jeleiket elızetes megbeszélés alapján<br />
kapják a gyerekek.<br />
Megmutatjuk az étkezésnél és testápolásnál szokásos tárgyakat és azok<br />
használatát. Már a beszoktatás ideje alatt játékos formában<br />
gyakoroltatjuk a különbözı tevékenységeket, figyelembe vesszük a<br />
gyerekek egyéni képességeit, tempóját.<br />
A nehezen beilleszkedı gyermekeket mondókával, dallal, ölbeli játékkal<br />
nyugtatjuk meg. Lefekvésnél különös figyelmet fordítunk a személyes<br />
kapcsolatra (simogatás, betakargatás, mesélés).<br />
A vegyes és részben osztott csoportokban a nagyobb gyermekek segítséget<br />
nyújtanak a kisebb gyermekek befogadásában és a szokások<br />
354
megismertetésében a mosdóban és az öltöztetésnél. Az óvónı<br />
legfontosabb feladata a gyermek és a szülı bizalmának megnyerése a<br />
beszoktatás alatt.<br />
A családias légkör megteremtése segíti a társas kapcsolatok alakulását.<br />
Mindehhez tevékenykedtetı élet szükséges, ahol a közös élmények<br />
biztosítják a gyermekek együttmőködését, amely formálja egymáshoz való<br />
viszonyukat. A bátortalanabb gyerekeket odafigyeléssel, bátorítással<br />
segítjük az elırelépésben, örülünk apró sikereiknek.<br />
A gyermek-gyermek, a óvodapedagógus – gyermek, dajkagyermek<br />
pozitív érzelmi töltéső kapcsolatának kialakítása. Az<br />
érzelmekre épülı kapcsolatteremtı és megtartó képességek<br />
formálása, erısítése.<br />
A gyermek pozitív kapcsolatai csak úgy alakulnak ki, ha jól érzi magát a<br />
csoportban. Bizalmuk, biztonságuk kialakulását elısegíti az óvoda felnıtt<br />
közössége, gyermekközössége. A nevelés alapja a feltétel nélküli szeretet,<br />
határokkal együtt. A határokat úgy állítjuk, hogy az adott korosztály meg<br />
tudjon felelni az elvárásoknak. Az egész csoport elıtt álló feladatokat<br />
minden gyermek számára érthetıvé, vonzóvá tesszük egyéni<br />
sajátosságaik figyelembevételével. Bizalmas kapcsolatot alakítunk ki a<br />
szülıkkel az együttneveléshez, így megismerhetjük a gyerekek egyéni<br />
jellemzıit, melyek segítik az egyéni nevelésünket.<br />
Az óvodapedagógus-gyermek és a dajka-gyermek kapcsolatában a<br />
következı elvek jelenjenek meg:<br />
Az óvodapedagógus és a dajka próbálja megérteni – elsısorban<br />
érzelmileg – a gyermeket.<br />
Parancsolás helyett igyekezzünk kérdezni, ezzel elérhetı, hogy a<br />
gyermekek igénye, akarata, energiája ne legyen visszafogva, hanem<br />
más irányba terelhetıvé váljon.<br />
A gyermekek mágikus képzeletét vonjuk be a pozitív szociális<br />
szokások kialakításába (a bábok ehhez kiváló lehetıséget adnak).<br />
<br />
<br />
Magyarázatunkban a dolgok pozitív oldalát domborítsuk ki.<br />
Biztosítsunk a gyerekek tevékenységéhez nagy szabadságot a határok<br />
pontos megjelölésével. Többszöri „határátlépésnél” vezessünk be<br />
konzekvenciákat.<br />
Alakítsuk ki a közösségi élet szabályait. Legyünk képesek nevelési<br />
taktikát váltani, ha az addigi befolyásolásunk eredménytelennek<br />
bizonyult.<br />
Segítsük a gyermekbarátságok kialakulását és próbáljuk úgy<br />
formálni, hogy a közösség többi tagjaihoz is kapcsolódjanak.<br />
Neveljük a gyermekek érzésvilágát a kialakult konfliktusok<br />
feldolgozása során. A konfliktus feldolgozó megbeszéléseket kellı<br />
figyelemmel, kivárással hallgassuk meg, hogy véleményt tudjanak<br />
mondani a történtekrıl úgy, hogy a gyermekek felelısségérzete<br />
355
erısödjön.<br />
Bátorítsunk minden gyereket, hogy belsı elégedettsége, pozitív énképe<br />
kialakuljon. A bátortalan gyermekek nevelésekor örüljünk a legkisebb<br />
elımozdulásnak, fejlıdésnek is.<br />
Az agresszív gyermek ne kapjon figyelmet az agresszivitásán<br />
keresztül. A negatív viselkedési módot szándékosan mellıznünk<br />
szükséges.<br />
Az óvodapedagógus-gyermek és a dajka-gyermek kommunikációjában<br />
világos, egyértelmő, konstruktív megfogalmazás jelenjen meg a<br />
kívánság megnevezésével, az ok kiemelésével. A kapcsolat erısítését<br />
szolgálja a beszédpartner megbecsülése, megértése, a<br />
kompromisszumkeresés. A személyes perceket biztosítsuk minden<br />
gyermeknek, hogy a kapcsolatfelvevı képességüket megerısítsük.<br />
Ezeken a beszélgetéseken a saját érzések megfogalmazása és mások<br />
érzésének elfogadása is kapjon hangsúlyt.<br />
Modell értékő az óvodapedagógus és az óvoda más dolgozóinak<br />
kommunikációja, bánásmódja és viselkedése.<br />
A gyermekek viselkedéskultúráját fejlesszük mi felnıttek<br />
példaadással, bátorítással, türelemmel, bizalomelıleggel és azzal a<br />
szemlélettel, hogy észrevetetjük mások sikerét, tudjunk annak örülni,<br />
az esetleges sikertelenségeket segítsünk elviselni.<br />
Tilalmak helyett választási lehetıségeket adjunk a gyerekeknek, hogy<br />
önálló döntéseket hozhassanak, és képessé váljanak a változásokra.<br />
Örömmel fejezzük ki dicséretünket, és félelemkeltés nélkül jelöljük<br />
meg a veszélyeket, problémákat.<br />
Használjuk a humort a szeretetkapcsolat kialakításához, a humor a<br />
feszültséget feloldhatja, a görcsösséget megszünteti.<br />
Elemezzük, vizsgáljuk a gyerekek társas viselkedését, kapcsolatát.<br />
Az óvodapedagógusok és a dajkák használjanak az egyéni jellemzık<br />
kimutatásához minél több játékos eszközt.(születésnapi fal,<br />
megérkeztem itt vagyok).<br />
A fejlıdés várható eredménye óvodáskor végén:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Ragaszkodnak óvodájukhoz, a kisebb gyermekekhez, a felnıttekhez,<br />
ezt érzelmekben, szavakban és tettekben is kifejezik.<br />
Ismerje szőkebb és tágabb környezetét, amely a szülıföldhöz való<br />
kötıdés alapja.<br />
Igényükké válik a helyes viselkedés és cselekvés szabályainak<br />
betartása.<br />
Figyelmeztetik egymást a szabályok megszegése esetén.<br />
Kérés nélkül is segítenek egymásnak és a kisebbeknek, együtt<br />
éreznek a közösség tagjaival.<br />
A közösségért szívesen dolgoznak, bíznak önmaguk képességében.<br />
Érdeklıdnek társaik, barátaik iránt óvodán kívül, ha találkoznak,<br />
szeretettel köszöntik egymást.<br />
356
Szeretettel fogadják a csoportba érkezı vendégeket.<br />
Figyelmesen meghallgatják a felnıttek, gyerekek közléseit.<br />
Ismerik saját képességeiket, tudják értékeiket, de azt is meg tudják<br />
fogalmazni, mik a hiányosságaik.<br />
Elismerik saját hibájukat, a konfliktushelyzetekben tudnak<br />
egyezkedni.<br />
Tudnak kezdeményezni, kinyilvánítják tartósabb érdeklıdésüket.<br />
Igyekeznek legyızni a felmerülı akadályokat.<br />
Szociálisan éretté válnak az iskolába lépésre.<br />
Az anyanyelvi, az értelmi fejlesztés és nevelés megvalósítása<br />
<br />
<br />
Az anyanyelvi nevelés valamennyi tevékenységi forma keretében<br />
megvalósítandó feladat. Beszélı környezettel, szabályközvetítéssel az<br />
óvodai nevelı környezet egészében jelen van. A kompetencia<br />
programcsomag tématerv-javaslatai valamennyi témahét<br />
tevékenységnél verbális képességfejlesztési célt tőznek ki.<br />
Az anyanyelv ismeretére, megbecsülésére, szeretetére nevelés közben<br />
a gyermek természetes beszéd és kommunikációs kedvének<br />
fenntartására, ösztönzésére figyelmet kell fordítani.<br />
Meglévı tapasztalataira, élményeire és ismereteire építve<br />
biztosítson változatos tevékenységeket, amelyeken keresztül<br />
további élményeket, tapasztalatokat szerezhet.<br />
<br />
Az értelmi nevelés további feladatai: a gyermek spontán szerzett<br />
tapasztalatainak, ismereteinek rendszerezése különbözı<br />
tevékenységekben és élethelyzetekben való gyakorlása.<br />
3.3. A program ajánlott napirendje<br />
A napi, optimális életritmus kialakítása alapvetı feltétele, a nyugodt<br />
óvodai élet a testi- lelki harmónia megteremtése, ezért a családdal<br />
közösen alakítjuk ki a gyerekek napirendjét. A tervezésnél figyelembe<br />
vesszük a gyermekek életkori és egyéni sajátosságait, a gyermek<br />
szükségleteire, esztétikus, higiénikus gondozására fordítható<br />
idıszükségletet. Az egész nap folyamán a helyi lehetıségek<br />
figyelembe vételével próbáljuk biztosítani a folyamatosságot,<br />
rugalmasságot. Megfelelı idıt biztosítunk a különbözı<br />
tevékenységekhez. Fontos a tevékenységek közötti harmonikus<br />
arányok kialakítása szem elıtt tartva a játék kitüntetett szerepét.<br />
Igyekszünk teljesíteni a gyerekeknek azt az igényét, hogy személyes<br />
kapcsolatot tudjunk felvenni velük, és elegendı idıt szenteljünk minden<br />
gyermekre. A napirend állandó elemei biztonságot adnak a<br />
gyermekeknek.<br />
357
A napirend-javaslat tájékoztatást ad arról, hogyan épülnek egymásra<br />
a különbözı tevékenységek. A modellként bemutatott példa<br />
korcsoportonként és évszakonként a meghatározott feltételek<br />
szerint módosítható.<br />
Javaslat a gyermekek napirendjének elkészítéséhez<br />
Idıtartam<br />
6:30 – 12:00<br />
Tevékenység<br />
JÁTÉK A CSOPORTSZOBÁBAN<br />
Személyes percek<br />
Szabad játék<br />
Játékba integrált egyéni és mikrocsoportos<br />
teendık, tevékenységek,<br />
Testápolási teendık<br />
Tízórai<br />
Vers, mese, dramatikus játékok<br />
Rajz, mintázás, kézimunka<br />
Ének-zenei készségek fejlesztése<br />
JÁTÉK A SZABADBAN<br />
Mikrocsoportos tapasztalatszerzések, séták<br />
Énekes játékok az udvaron<br />
Mindennapi edzés, kocogás, futás<br />
12:00 – 15:00 Ebéd<br />
Testápolási teendık<br />
Pihenés, alvás mesével, altatódallal<br />
15:00 – 17:00 Testápolási tevékenységek<br />
Uzsonna<br />
16:15 – 17:00 JÁTÉK A CSOPORTSZOBÁBAN, SZABADBAN<br />
Zenés, mozgásos percek<br />
Egyénenkénti vagy kis csoportos, részképességfejlesztés<br />
Szabadon választható játék<br />
K<br />
Egy héten egyszer a frontálisan szervezett mozgásos játékok miatt a<br />
játékban integrált tanulás rendje felborul.<br />
4. A program tevékenységkerete<br />
4.1. Hagyományırzés, népszokások<br />
Óvodánkban az évszakhoz kapcsolódó ünnepkörök és a jeles napok<br />
jelentik az óvodai élet vezérfonalát. Nevelımunkánk fontos része az<br />
ünnepek sajátos hangulata, a hozzá kötıdı hagyományok, szokások<br />
felelevenítése. Az ünnepek, a szokások keretet adnak munkánknak. A<br />
gyerekek megszokják, hogy a jeles napok ismétlıdnek, hogy mindennek<br />
358
megvan a maga ideje. A várakozás, a készülıdés fokozza az ünnepekhez<br />
főzıdı érzelmeket, belsı tartást ad, s ez által teljesedik ki gyermekeink<br />
személyisége. Feladatunknak tartjuk lakóhelyünk szokásainak,<br />
hagyományainak, kulturális értékeinek összegyőjtését és továbbadását a<br />
jövı számára. Továbbá törekszünk arra, hogy a hagyományokon, illetve a<br />
gyerekeken keresztül szorosabb, mélyebb kapcsolat alakuljon ki a<br />
szülıkkel.<br />
A hagyományok ápolása közben együttjátszással, együttmunkálkodással,<br />
tervezgetéssel, próbáljuk örömtelibbé tenni a várakozás idıszakát. Arra<br />
törekszünk, hogy maga az ünnep se legyen merev, erıltetett, hanem<br />
vidám hangulatú együttlét, együttjátszás.<br />
4.2. Óvodánk jeles napjai<br />
Óvodánk jeles napjai idırendi sorrendben<br />
Az ısz jeles napjai:<br />
Mihály-nap (szeptember 29.)<br />
Szüret (szeptember)<br />
Takarítási Világnap (szeptember 23.)<br />
Állatok napja (október 4.)<br />
Bezerédj István születésnapja (október 28.)<br />
A tél jeles napjai:<br />
Advent (november 30. utáni elsı vasárnaptól a negyedik<br />
vasárnapig)<br />
Mikulás (december 6.)<br />
Karácsony (december 24-25-26.)<br />
Macinap (február 2.)<br />
Farsang (vízkereszttıl hamvazószerdáig)<br />
A tavasz jeles napjai:<br />
Március 15.<br />
Bezerédj Amália óvodánk névadójának születés napja (április 15.)<br />
Húsvét<br />
Föld napja (április 22.)<br />
Anyák napja (május elsı vasárnapja)<br />
Madarak és fák napja (május 10.)<br />
Gyermeknap május utolsó vasárnapja<br />
Nagycsoportosok búcsúzása<br />
359
A gyermekek születés- és névnapjának megünnepelése<br />
4.1. A hagyományırzés tartalmai<br />
A természet változásait követı ünnepkörök mindig meghatározott<br />
mondanivalóval jelennek meg. Minden ilyen alkalmat hosszabb<br />
elıkészület elız meg, amikor a gyerekek kíváncsiságára építve változatos<br />
tevékenységeket biztosítunk. Ez a tevékeny készülıdés, tervezgetés teszi<br />
az ünnepeket, jeles napokat, amelyeket tevékenyen együtt élünk át,<br />
izgalmassá, örömtelivé és felszabadulttá. A tartalmi megvalósítást kisebb<br />
és nagyobb korosztály szerint csoportosítjuk.<br />
Mihály-nap (szept. 29.)<br />
<br />
<br />
<br />
A kisebbek megfigyelik a nagyobbak betakarító munkáját, ıszi<br />
tevékenységét. Megtapasztalják a természet változásait, hosszabb<br />
sétákat teszünk természetvédelmi a területen és a közeli kis erdıben,<br />
ahol győjtı munkát végezünk az ısz kincseibıl (termések, levelek,<br />
virágok, stb.s).<br />
Szeretik az állatokról szóló népmeséket, mondókákat, szép ıszi<br />
népdalokat.<br />
Népzenére egyszerő lépésekkel, mozgásokkal forgásokkal táncos<br />
mozdulatokat próbálgatnak.<br />
Segítséggel készítenek egyszerőbb népi játékszereket.<br />
Megismerkednek egyszerőbb népi hangszerekkel, népzenével.<br />
A nagyobbakkal kalendáriumot készítünk, megfigyeljük,<br />
összegyőjtjük az idıjárással kapcsolatos népi jóslásokat. Találós<br />
kérdéseket, közmondásokat ismernek meg.<br />
<br />
<br />
A győjtött gyümölcsökbıl gyümölcssalátákat, aszalékokat készítünk,<br />
kompótot rakunk el télre.<br />
A gyermekek szívesen játszanak énekes népi játékokat, ügyességi és<br />
sportjátékot.<br />
Szüret (szept. 15-tıl)<br />
<br />
<br />
<br />
Az ısszel érı gyümölcsök megismerése, győjtése. Szüretelésen, must<br />
készítésén veszünk részt. Ezzel kapcsolatos verseket, énekeket,<br />
mondókákat, népi játékokat tanulunk.<br />
Termésekbıl termésbábokat, hangszereket, stb. készítünk.<br />
A szüreti felvonulás az elıkészítı idıszak csúcsnapja. A falu<br />
hagyománya szerint az óvodai szüreti mősort, felvonulást a szülık<br />
aktív bevonásával (csıszlány-legény-ruhakészítés, süteménysütés<br />
stb.) szervezzük.<br />
360
Takarítási Világnap (szeptember 23.)<br />
<br />
Ezt a napot a gyermekek bevonásával szervezzük, udvarunk<br />
takarítását végezzük közösen az óvodapedagógusokkal, dajkákkal<br />
együtt.<br />
Állatok napja (okt. 4.)<br />
A kirándulunk a szedresi lovasudvarházhoz, illetve különbözı<br />
háziállatokkal ismerkedünk meg. Verseket, meséket, énekeket<br />
tanulunk, bábozunk. A gyermekek kedvenc állataikat külınbözı<br />
technikákkal ábrázolják.<br />
Bezerédj István születésnapja (október 28.)<br />
<br />
Óvodai szinten emlékezünk a község alapítójára, és megkoszorúzzuk<br />
a falu központjában róla elnevezett szobrot.<br />
Advent (november 30. utáni elsı vasárnaptól a negyedik vasárnapig)<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Megismerkedünk Advent jelképeivel: adventi koszorút, és naptárat<br />
készítünk. Naponta 1-1 ablakot kinyitunk, hetente 1-1 gyertyát<br />
meggyújtunk. Rövid verset, mondókát, éneket tanulunk Mikulásra, és<br />
a karácsonyra. Egyszerő ajándékokat készítünk a gyermekekkel<br />
közösen az ünnepekre, szüleiknek.<br />
Borbála napján cseresznye ágat vízbe helyezünk. Luca napján búzát<br />
vetünk, amelyek változását folyamatosan figyelemmel kísérjük.<br />
Ismerkedünk a karácsonyi népszokásokkal, és díszeket készítünk a<br />
karácsonyfára.<br />
Mézes süteményt és tököt sütünk a gyermekekkel, mézes diót<br />
készítünk és kóstolunk.<br />
A falu karácsonyán mősorral részt veszünk.<br />
Farsang (Vízkereszttıl hamvazószerdáig) télbúcsúztató népszokások<br />
Maci-nap<br />
<br />
Megismerkedünk a medvével kapcsolatos népszokásokkal játékos<br />
keretek között ( énekek, versek, dramatikus és mozgásos játékok).<br />
Óvodánk farsangi hagyományai:<br />
Az elıkészítı idıszakban álarcokat, szemüvegeket készítünk,<br />
hajtogatunk<br />
Tréfás verseket, mondókákat, meséket, énekeket tanulunk.<br />
361
Elkészítjük a télbúcsúztató kiszebábot A szülık bevonásával<br />
jelmezeket készítünk.<br />
A szülıkkel közösen szervezett farsangi bálunk nyitott az érdeklıdık<br />
számára. A jelmezesek felvonulnak.<br />
Az SZMK megvendégeli a gyermekeket<br />
A nap csúcspontja a „téltemetı kiszebáb” elégetése, csúfolása.<br />
Március 15.<br />
Megismertetjük a gyermekekkel a magyar jelképeinket,<br />
szimbólumainkat.<br />
Korabeli képeket nézegetünk, zenét hallgatunk, zászlót, kokárdát<br />
készítünk. A zászlókat a Bezerédj István szobránál helyezzük el.<br />
Húsvét<br />
<br />
<br />
<br />
Az ünnepre locsolóverset, tavaszi énekeket, verseket tanulunk, zenét<br />
hallgatunk.<br />
Tojást festünk korcsoportonként más-más technikával. Tavaszi<br />
ágakat, virágokat győjtünk a szigetben.<br />
Óvodai szinten „nyuszi” napot tartunk, locsolkodunk, ajándékot<br />
adunk.<br />
Bezerédj Amália születésnapja, április 15.<br />
Tablót készítünk óvodánk névadójának születésnapjának<br />
megünnepelésére.<br />
A „Flóri” könyvbıl verset, játékot tanulunk. Kirándulunk a Flóri<br />
kerthez.<br />
Föld napja (ápr. 22.)<br />
Madarak és fák napja (máj. 10.)<br />
Kirándulások szervezése.<br />
Anyák napja (május elsı vasárnapja)<br />
Csoportonként mősorral saját készítéső ajándékkal, virággal<br />
köszöntik a gyermekek az édesanyákat és a nagymamákat.<br />
Gyermeknap<br />
<br />
A szülıkkel közösen szervezzük a gyermeknapot. Szórakoztató<br />
ügyességi játékokat, versenyeket szervezünk. A szülıi szervezet<br />
megvendégeli a gyermekeket.<br />
362
A nagycsoportosok búcsúzása<br />
A nagycsoportos búcsúzó gyerekek hagyományos tarisznyát kapnak.<br />
Énekekkel, versekkel köszönnek el az óvodától. A kisebb<br />
gyermekekkel az óvodát virágokkal feldíszítjük a búcsúzás napján.<br />
A gyermekek születés- és névnapjának megünnepelése<br />
<br />
Csoportonként más-más módon történik a megemlékezés. A csoport<br />
tagjai ajándékkal, énekkel, verssel, mesével, zenével köszönti az<br />
ünnepelteket. A jelképes tortán gyertyát gyújtunk.<br />
5. A program tevékenységformái<br />
5.1. Játék, játékba integrált tanulás<br />
A gyermek legfontosabb tevékenységének a játékot tekintjük,<br />
hangsúlyozva a játék önkéntességét, a gyermek önállóságát,<br />
kezdeményezését, aktivitását. A játékra jellemzı az izgatottság és az<br />
öröm érzése, kísérıje a jó hangulat és a könnyebbség.<br />
A játéknak és a tanulásnak is a gyermek tevékenységi vágya, természetes<br />
kíváncsisága, az önállóságra törekvés szándéka az alapja, erre épül a<br />
játékba integrált tanulás.<br />
A belülrıl indított és vezérelt játéktevékenység célja a gyermek szabad<br />
képzettársításának elısegítése, az intellektuális, mozgásos, szociális<br />
tapasztalatok többszöri átélésével a gyermekek egyéni vágyainak és<br />
ötleteinek kibontakoztatása. Továbbá célunk, hogy minél sokrétőbb<br />
tájékozódó tevékenységgé váljon a játék és a játékba integrált tanulás.<br />
Ennek érdekében pedagógiai projektet és témahetet is tervezünk.<br />
Pedagógiai projekt:<br />
Valamely összetett, komplex, gyakran a mindennapi életbıl származó<br />
téma; a témafeldolgozáshoz kapcsolódó célok, feladatok meghatározása, a<br />
munkamenet és az eredmények megtervezése; az eredmények<br />
bemutatása.<br />
A projektmódszer egy sajátos tanulási egység, amelynek középpontjában<br />
egy probléma áll.<br />
A feladat nem egyszerően a probléma megoldása vagy megválasztása,<br />
hanem a lehetı legtöbb vonatkozásnak és összefüggésnek a feltárása,<br />
amely a való világban az adott problémához organikusan kapcsolódik.<br />
Minden projekt végtelen és egyedi, hiszen a problémák nem elvontan<br />
jelennek meg, hanem a gazdag valóságukban. Nincs két egyforma projekt,<br />
hiszen más környezetben, más gyerekek, más óvodapedagógusok<br />
dolgoznak rajta.<br />
363
A projektmódszer a tanulói tevékenységek tudatos tervezését igényli. A<br />
tervezés két fı szinten kell történjen: Az elsı az egész folyamatra<br />
vonatkozik, amely során meghatározott ismeretekhez és képességekhez<br />
kívánjuk eljuttatni a tanulókat. A másik szint az egyes projektek<br />
megtervezését jelenti, amelyhez a pedagógusi motiváció és segítség<br />
tudatos jelenléte szükséges.<br />
témahét:<br />
Az ismeretanyag komplex elsajátításának egyik lehetséges formája az ún.<br />
témahét, amikor az adott tárgykört a gyermekek három-öt napon, esetleg<br />
hosszabb idıkeretben intézményi és azon kívüli helyszíneken, rugalmas<br />
idıkeretek között, változatos tevékenységtípusok és sokszínő módszertani<br />
eszközök segítségével dolgozzák fel.<br />
Az óvodapedagógus feladatai:<br />
A játékhoz szükséges hely, idı, eszköz, élményszerzési lehetıségek<br />
feltételének biztosítása.<br />
A szőkebb és tágabb környezetbıl szerzett kreativitást fejlesztı<br />
élmények feldolgozásának biztosítása a szabad játékban és a<br />
játékba integrált tanulás során.<br />
A szabad játék túlsúlyának biztosítása, indirekt óvónıi<br />
irányítással.<br />
A 3-6-7 éves korban megjelenı játékfajták s azok tartalmának,<br />
minıségének gazdagítása, a gyermekek egyéni sajátosságainak<br />
figyelembevételével.<br />
A gyermekek beszédkészségének fejlesztése játékszituációban.<br />
Az óvodapedagógus játéksegítı, játékirányító metódusainak<br />
alkalmazása.<br />
A játékhoz szükséges feltételek biztosítása (légkör, hely, idı, eszközök,<br />
tapasztalatszerzés-élmények)<br />
Az óvoda és az óvodapedagógus biztosítson élményszerzési<br />
lehetıséget a különbözı játékformákhoz.<br />
<br />
<br />
A kreatív alkotó játék kibontakozásához biztonságos, nyugodt légkört<br />
teremtünk, ahol a gyermekek szabadon dönthetnek abban, hogy kivel<br />
játsszanak, milyen játékot választanak, milyen témát dolgoznak fel,<br />
milyen eszközzel jelenítik meg azt, milyen helyet választanak, és<br />
mennyi ideig tart a játékuk. A kreatív játékot tovább fokozzuk kellı<br />
idıben nyújtott segítséggel, megerısítéssel, ötletadással.<br />
A csoportokba csak annyi szabályt vezetünk be, amennyi segíti a<br />
nyugodt, rugalmas, oldott légkör fenntartását, az alkotó cselekvést, a<br />
sokféle manipulációt, az elképzelések valóra váltását. Kreatív<br />
légkörben segítjük elı az ötletek szabad áramlását a másik gyermek<br />
364
meghallgatását, az alkotó együttmőködés kialakulását. A szabad játék<br />
során a gyermekek feszélyezettség nélkül tudjanak önállóan vagy<br />
társaikkal önfeledten játszani. Az óvodapedagógus ıszinte játéka mély<br />
átérzésre serkenti a gyermekeket. Az oldott légkör megteremtésére<br />
törekszünk, ezért gyakran használunk humoros kifejezéseket, tréfás<br />
szavakat és észrevetetjük a környezetben megjelenı<br />
helyzetkomikumot.<br />
A különbözı típusú játékokhoz szükséges helyet állandó és variálható<br />
sarkok kialakításával biztosítjuk.<br />
Meghitt, esztétikus mesesarkot alakítunk ki, amely a bábozás és<br />
dramatizálás helye is. Itt biztosítjuk az átváltozáshoz szükséges<br />
kellékek tárolóhelyét, kincsesládáját.<br />
Az intellektuális érzelmeket kiváltó tapasztalatszerzések során<br />
összegyőjtött tárgyak, termések, növények, képek a kincseket ırzı<br />
sarokban kapnak helyet, melyet a gyermekek óvónıjük segítségével<br />
alakítanak ki, és rendeznek különbözı szempontok szerint.<br />
A rajzoláshoz, festéshez, agyagozáshoz, szövéshez, tárgykészítı népi<br />
játékokhoz állandó helyet alakítunk ki. Az ehhez szükséges anyagok,<br />
kellékek, eszközök a mindennapi játék során a gyermekek rendelkezésére<br />
állnak.<br />
A gyermekek játéktere az udvaron lényegesen megnövekszik, ezért arra<br />
ösztönözzük ıket, hogy minél több nagymozgásos tevékenységet<br />
folytassanak. Idıjárás függvényében segítjük az udvari szerepjáték<br />
kibontakozását (pl. népi játékok, mozgásos játékok, ügyességi és<br />
sportjátékok feltételeinek megteremtésével).<br />
A játéktevékenység az óvoda nyitvatartásával kezdıdik. A gyermekek az<br />
óvodába érkezéstıl kezdve szabadon választott játékkal játszhatnak.<br />
A játékhoz szükséges idıt a folyamatos napirend, a játékba integrált<br />
tanulás felfogás jól segíti. Ezáltal a gyermekek egybefüggıen a játékok<br />
elrakása nélkül több órán keresztül játszhatnak.<br />
A 3-4 éves gyermekek szinte egész nap játszanak egyedül, egymás<br />
mellett, néha összeverıdve, kivéve a tisztálkodás, alvás, étkezés, séta<br />
idejét<br />
Az 5-6-7 éves gyermekeknek biztosítjuk a több napon keresztül tartó<br />
játékot, hogy az olyan értékes tulajdonságok, mint az állhatatosság,<br />
kitartás képessége kialakulhasson bennük.<br />
A kreativitást kibontakoztató játékeszközök olyan tárgyai a cselekvésnek,<br />
melyek gazdagítják a gyermek elképzeléseit, ezért a játékhoz olyan<br />
eszközöket kell biztosítanunk, melyek ízlésesek, praktikusak,<br />
alkotókészség kialakulását fejleszti, színesek, jó minıségő és egyszerő<br />
félkész játékok. A kisebb gyermekek játékához sok eszközre van szükség,<br />
365
elsısorban a gyakorló játékhoz, melyekkel a gyermekek pszichikus<br />
funkcióit fejlesztjük, másodsorban a hagyományos szerepjátékhoz<br />
szükséges kellékekre (fodrászos, boltos orvosos stb.), amelyekkel<br />
ösztönözzük a gyermekeket az élmények, tapasztalatok többszöri<br />
átélésére, harmadsorban az esztétikai neveléshez (vers, mese, ének,<br />
rajzolás) szükséges kellékeket, csengı-bongó hangszereket biztosítunk a<br />
gyermekeknek.<br />
A nagyobb gyerekeknek bıvítjük az eszközválasztékát a szerepjátékokhoz<br />
kapcsolódó félkész kellékekkel, játékokkal, az azonosulást segítı<br />
ruhadarabokkal, az értelmi és képességfejlesztı játékokkal. A játék<br />
tartalmának gazdagítása érdekében, úgy szervezzük a gyermekek életét,<br />
hogy minél több tapasztalathoz, élményhez jussanak és ezeket a<br />
gyermekek újra és újra átélhessék. Az élményszerzı séták kiemelt helyet<br />
kapnak a tapasztalatszerzésben. Az óvodapedagógus elısegíti, hogy a<br />
gyermekek a környezetbıl, a családból, óvodából szerzett<br />
tapasztalatokkal, élményekkel gazdagítsák a játék tartalmát, s a játék<br />
során azokat átélhessék.<br />
A 3-6 éves korban megjelenı játékfajták, s azok tartalmának<br />
minıségének alakítása a gyermekek egyéni sajátosságaihoz igazodva.<br />
A gyermekek játékában keverednek a különbözı játékfajták. A gyakorló<br />
játék, a játékeszközök rakosgatásával, manipulációjával van jelen.<br />
Biztosítjuk a gyermekeknek, hogy minél többször önállóan<br />
próbálkozzanak a játékeszközök rakosgatásával, rendezgetésével, hogy<br />
megismerjék a tárgyak, eszközök különbözı tulajdonságait, így a véletlen<br />
cselekvéshez kapcsolódó „Aha” élmény sokféle felfedezési lehetıségét<br />
biztosítjuk. Ez az örömszerzés ad alapot a cselekvés többszöri<br />
megismétléséhez, mely szinte ritmikusan jelentkezik. Ezek a<br />
tevékenységek jól fejlesztik a szem, a kéz koordinációit, és erısen hatnak<br />
a laterális dominancia kialakulására. Gyakorló játék közben a gyermekek<br />
szívesen mondogatnak halandzsa-szövegeket, a többször elmondott<br />
szöveg ritmusa a gyermekekben pozitív érzelmeket kelt, ezért<br />
érdeklıdéssel figyeljünk ezekre, és ösztönözzünk a mondogatásra. A<br />
gyakorló játék lehetıségét az udvaron is biztosítjuk. Erre legalkalmasabb<br />
a homok, a víz, a kavics és sok kisebb-nagyobb játék, tárgy, melyeket a<br />
gyerek a saját szabályai szerint rakosgat.<br />
Már a legkisebbeknél is megjelenik a szimbolikus szerepjáték, amikor<br />
valamilyen szerepet magára vállal a gyermek. Ebben a csoportban<br />
rendkívül fontos, hogy az óvodapedagógusok is vállaljanak szerepet, hogy<br />
a megformálás mintát adjon a közös cselekvéshez. A kicsik játékában<br />
nagyobb szerepet biztosítunk a feltételek megteremtésének. A szerep<br />
vállalását indirekt módon segítjük.<br />
366
A rendszeres, többször ismétlıdı meseélmény igazi táptalaja a<br />
dramatikus játéknak, bábozásnak.<br />
A mesék megelevenítésében az óvodapedagógus a gyermekekkel együtt<br />
formálja meg a szerepeket, és egy-egy szereplı megformáláshoz ad<br />
modellt. Kezdetben több kelléket használjunk a képzeleti képek<br />
megjelenítéséhez, illetve a beleélı-képesség és az önkifejezés fokozása<br />
érdekében.<br />
A bábozás elıször az óvodapedagógus elıadásában jelenik meg.<br />
Biztosítjuk, hogy a gyermekek kedvenc bábjaiknak szívesen<br />
elmondhassák sikereiket, örömüket, bánatukat. Ezt a bábot is a többi<br />
közé tesszük, de a gyerekeknek lehetıséget adunk, hogy bármikor<br />
játszhassanak velük.<br />
A konstrukciós játék során adjunk lehetıséget adunk arra, hogy a<br />
gyerekek minél gyakrabban éljék át az „én készítettem” alkotás örömét,<br />
melyet a sokféle formájú játékelembıl alakítanak ki szín-forma-tér<br />
gazdagításával. A konstrukciós játékhoz kapcsolódva jelenik meg a<br />
barkácsolás, elsısorban az óvodapedagógus által barkácsolt kellékek<br />
készítésével, a gyermekeket bevonjuk ezeknek az eszközöknek a<br />
létrehozásába.<br />
Az udvaron biztosítunk udvarrészt, ahol kezdeményezhetik az egyszerő<br />
szabályokhoz kötött népi játékokat, ügyességi játékokat. Olyan<br />
szabályjátékokat ajánlunk fel melynek szabályai egyszerőek, a gyermekek<br />
által könnyen betarthatóak, szívesen és önállóan kezdeményezhetık<br />
Lehetıséget adunk arra, hogy a szerepjátékokat és a dramatikus játékot<br />
kiegészíthessék építı, konstrukciós játékkal, így bonyolultabb formákat,<br />
tárgyakat, alkotásokat hozzanak létre.<br />
A gyermekek beszédkészségének fejlesztése a játékszituációban<br />
A játék számos lehetıséget teremt a kommunikációra, a párbeszédek<br />
kialakítására. Folyamatosan figyelnünk kell arra, hogy az<br />
óvodapedagógus beszéde modellértékő a gyermekek számára. A<br />
szókapcsolatok, a kommunikáció, a nonverbális jelzések (mimika,<br />
gesztus) a beszéd hatáselemeinek (hanglejtés, hangsúly, hangerı, ritmus,<br />
dallam, szünet) megfigyelése tekintetében.<br />
A hangszínnel, hangerıvel bánni tudást a dramatikus játékokkal segítsük<br />
elı. Kezdeményezzünk anyanyelvi játékokat, melyek mintát adnak az<br />
artikuláció, szókincs, kifejezıkészség fejlesztéséhez (hangutánzó játékok,<br />
fonémahallás fejlesztı játékok, légzési technikát segítı játékok,<br />
szinonimakeresı játékok stb.).<br />
Az óvodapedagógus játéksegítı, játékirányító metódusainak<br />
alkalmazása<br />
367
Játéksegítı módszereink szituációtól függıek. Nyugodt játék esetén, ha<br />
érezhetı, hogy a gyerekek problémamegoldóak, az irányítás legyen játékot<br />
követı, szemlélı, hagyjuk a gyereket cselekedni. Kiscsoportosok<br />
esetében, - ha szükség van rá, - legyünk játékot kezdeményezık,<br />
modellnyújtó játszótársak. Ebben a játék helyzetben is legyünk<br />
támogatók, engedık és elfogadóak. Segítsük a kevésbé kreatív,<br />
ötletszegény gyermekek játékát. Feltétlen avatkozzunk be, ha a gyerekek<br />
durvák egymáshoz, vagy ha veszélyeztetik egymás épségét, és nyugodt<br />
játékát.<br />
A fejlıdés várható eredménye az óvodáskor végén<br />
A gyermekek képesek állhatatosan, több napon keresztül egyazon<br />
játéktémában együttesen részt venni.<br />
Játékukban dominánsan jelentkezik a szerepjáték. Ehhez a<br />
gyermekek. önállóan kialakítják a teret, és eszközöket biztosítanak.<br />
Ismert meséket többször dramatizálják, és bábokkal is el tudják<br />
játszani<br />
Bonyolultabb építményeket képesek létrehozni.<br />
Élvezik a szabályjátékokat, és képesek a normák betartására.<br />
Kialakul igényük a társakkal való együttmőködésre.<br />
Játékba integrált tanulás<br />
E program szélesen értelmezi a tanulást. Az óvodai tanulás elsıdleges<br />
célja az óvodás gyermekek kompetenciáinak fejlesztése. A<br />
gyermekek tevékenységei során szerzett benyomások, tapasztalatok<br />
alapján tanulnak, s általuk fejlıdnek Az óvodapedagógus épít a<br />
gyermekek elızetes tapasztalataira, ismereteire, biztosítja a<br />
felfedezés lehetıségét, erısíti kreativításukat mindezt cselekvéses<br />
tanulás formájában. A szociális és intellektuális tanulási képességek<br />
fejlıdését az óvoda felerısíti. Ennek elsıdleges terepe a játék, a<br />
teljes óvodai élet. Nem fér kétség ahhoz, hogy az óvodás gyermek<br />
értelmi képessége: érzékelése, észlelése, emlékezete, figyelme, képzelete,<br />
képszerő szemléletes gondolkodása leginkább a játékon keresztül<br />
fejlıdik. A gyermekek örömmel és teljesen spontán tanulnak. Ehhez<br />
társulnak olyan szervezett tanulási lehetıségek, mint az óvónı által<br />
irányított tapasztalatszerzés, melynek kapcsán sok cselekvéssel,<br />
sokoldalú érzékeléssel fejlesztjük a gyermekek logikus, képszerő<br />
gondolkodását, értelmi képességeinek kibontakoztatását. Ezen ismeretek<br />
nyújtása magába foglalja a gyermekek kérdéseire, válaszaira épülı<br />
ismeretszerzést is. Az utánzásos minta, a teljes személyiség fejlıdését,<br />
fejlesztését támogatja. A modell követéses magatartás és<br />
viselkedéstanulás folyamatában mindvégig az óvónı a fıszereplı, késıbb<br />
felerısödik a társak hatása. A programban helyet kap az óvónı által<br />
kezdeményezett foglalkozásokon megvalósuló tanulás, amelyek számtalan<br />
368
probléma és feladatmegoldás lehetıségét adják a gyermekeknek. A<br />
kötetlen mikrocsoportos fejlesztések alkalmával a kötetlenség fontos, de<br />
benne tudatosan történik a differenciált fejlesztés.<br />
A kisebb csoportokban való fejlesztésben az egyéni bánásmódra<br />
nagyobb a lehetıség. Egy-egy tevékenységre bármikor visszatérhetünk,<br />
és ha lehetıség adódik, hogy legalább egyszer minden gyermek részt<br />
vegyen benne, a nagycsoportosoknál kiemelt figyelmet fordítunk,<br />
hogy senki sem maradjon ki a foglalkozásokból.<br />
369
A szervezett tanulás formái<br />
Kötelezı<br />
Közvetve kötelezı<br />
Kötetlen<br />
Mozgás, mozgásos játékok<br />
Énekes játékok (4-5-6-7 éveseknek)<br />
Vers, mese, dramatikus játék<br />
Rajz, mintázás, kézimunka<br />
A környezet megszerettetése,<br />
Ének-zene, képességfejlesztés<br />
Egyéni fejlesztések<br />
A szervezett tanulás munkaformái<br />
Frontális<br />
Mikrocsoportos<br />
Mozgás, mozgásos játékok<br />
Vers, mese dramatikus játék<br />
Zenés-mozgásos percek<br />
Énekes játékok<br />
Futás, kocogás<br />
Ének-zenei képességfejlesztés<br />
Rajz, mintázás, kézimunka<br />
A környezet megszerettetése<br />
Egyéni Részképességek fejlesztése egyéni igények<br />
szerint<br />
A program megvalósításához szükséges tanulási módszerek.<br />
A módszerek megválasztását a gyermekek életkori sajátossága testi-lelki<br />
állapota, érdeklıdése, kíváncsisága befolyásolja. Az eljárásainkat<br />
változatosan, mindenkor az adott szituációnak megfelelıen kombináljuk.<br />
Törekszünk arra, hogy a játékosság a közvetlen<br />
tapasztalatszerzéshez kapcsolódó győjtögetés, elemezgetés,<br />
rendszerezés, ok-okozati viszonyok feltárása minél gyakrabban<br />
jelenjen meg a tevékenységekben.<br />
Az élmények elmondása, otthoni és óvodai megbízások adása (szülık,<br />
nagyszülık bevonása a tanulási folyamatba) az önálló feladatvégzések,<br />
önellenırzésre, önértékelésre való késztetés hasznos módszerei lehetnek a<br />
programunknak.<br />
Folyamatosan fejlesztjük módszertani kultúránkat.<br />
Alapelvek a tanulási folyamatok értékeléséhez<br />
<br />
A játékosság, a felfedeztetés, ráébredés lehetısége, a közvetlen<br />
tapasztalatszerzéshez kapcsolódó győjtögetés, elemezgetés,<br />
rendszerezés minél gyakrabban jelenjen meg a tevékenységekben.<br />
370
A gyerekek akkor tudnak önfeledten, boldogan tevékenykedni, ha sok<br />
buzdítást, dicséretet, pozitív megerısítést kapnak. Ennek érdekében<br />
törekszünk arra, hogy a gyermekek személyre szabott pozitív<br />
megerısítést kapjanak jó cselekedeteik alapján.<br />
Alkalmazza a differenciált, árnyalt értékelést.<br />
Alkalmazzuk a jutalmazás sokféle módszerét: simítást, pillantást,<br />
testközelséget, gesztust, mimikát, szóbeli közlést a csoport és a szülık<br />
elıtt egyaránt. Apró jutalmak örömet szereznek ugyan a<br />
gyermekeknek, de egyben elveszik a „természetes jutalom” értékét.<br />
Kerüljük a tárgyi jutalmak osztását, irigységet szítanak a gyermekek<br />
között. A büntetést teljes mértékben kerüljük a tanulási folyamatban,<br />
mert a gyermekek kíváncsiságát, érdeklıdését, motivációját<br />
visszaszorítja, lefékezi.<br />
A tanulási szokásokat úgy alakítsuk, hogy egy gesztus, tekintet, egy<br />
átrendezıdés, egy kérdés segítsen a nem kívánatos magatartás<br />
megszüntetésében.<br />
5.2. Vers, mese, dramatikus játék<br />
A tevékenység célja: a gyermek érzelmi-értelmi és erkölcsi fejlıdésének<br />
segítése, pozitív személyiségjegyeknek megalapozása, csodákkal teli<br />
meseélmények segítségével és a versek zeneiségével, rímeinek<br />
csengésével.<br />
A mindennapi mesélés biztosítsa a gyermekek lelki nyugalmát, lelki<br />
békéjét.<br />
A óvodapedagógus feladatai:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
A felhasznált irodalmi anyagok igényes összeállítása<br />
A 3-6-7 éves korban megjelenı hagyományos zenei tartalmak<br />
biztosítása (mesélés, verselés, dramatikus játékok), felhasználva a<br />
kompetencia programcsomag meseládikáját.<br />
A gyermekek nyelvi képességének fejlesztése mindennapjainkban a<br />
versekkel, mesékkel, mondókákkal, dramatikus játékokkal.<br />
A gyermek saját alkotásainak ösztönzése, hiszen ez az önkifejezés<br />
egyik módja.<br />
Az óvodai kompetencia programcsomaghoz ajánlott komplex<br />
képességfejlesztés megvalósítása.<br />
Amennyiben SNI- s gyerek az aktuális évben jár a csoportba akkor<br />
a sajátos igényeinek figyelembe vétele a speciális megsegítése<br />
érdekében és folyamatos konzultáció a gyógypedagógussal.<br />
<br />
A felhasznált irodalmi anyagok igényes összeállítása<br />
371
Mővészi értékő irodalmi alkotásokkal biztosítjuk az esztétikai élmény<br />
mélységét.<br />
A 3-4 évesek versanyagát népi mondókákból, ritmikus, zenei hatású,<br />
játékos versekbıl állítjuk össze. Olyan meséket választunk, amelyek<br />
cselekménye egyszerő, érthetı, ritmikusan ismétlıdések jellemzik.<br />
A 4-5 évesek meséi már lehetnek többfázisos szerkezető állatmesék,<br />
népmesék, dramatikus népszokások, novellisztikus-realisztikus mesék<br />
alkotják a gyerekek meséit. Helyet adunk a magyar klasszikusok és a mai<br />
magyar írók modern meséinek is. Megismertetünk a gyerekekkel vidám,<br />
humoros verseket, valamint mai magyar költık népköltészeti ihletéső,<br />
ritmusélményt nyújtó verseit.<br />
Az 5-6-7 évesek mesetárába már az állatmeséktıl kezdve a<br />
cselekményesebb meséken, novellisztikus-realisztikus meséken át<br />
beépítjük a klasszikus tündérmeséket, a tréfás- és a mőmeséket. A<br />
magyar klasszikusok és a mai magyar írók meséi is kapjanak helyet a<br />
repertoárban. Meseregényeket olvasunk fel, amit folytatásokban napokon<br />
keresztül izgatottan várnak.<br />
A gyerekek versanyagát különbözı típusú népi mondókákkal,<br />
kiolvasókkal gazdagítjuk. Megismertetünk olyan közmondásokat,<br />
amelyeket a környezetükben gyakran hallanak. Lírai verseket mutatunk<br />
be, amitıl a gyerekek megérzik a költıi képek kifejezı erejét.<br />
Olyan verseket, meséket választunk ki, amelyek közvetítik a környezet<br />
megszerettetését, a néphagyomány-ápolást, az évszakok szépségét<br />
és az ünnepek jelentıségét.<br />
<br />
A 3-6-7 éves korban kedvelt jellegzetes formák biztosítása.<br />
Az óvodába kerülı 3-4 éves gyerekek elsı igazi versélménye a<br />
mondókákhoz, ölbeli játékokhoz tapadnak. A népi mondókákhoz<br />
kapcsolódó mozdulatok, játékok felettébb nagy élvezetet jelentenek a<br />
gyermeknek, mert a felnıtt ölében, testmelegében teljes<br />
biztonságérzetben hallgathatják. Ez a többször átélt ölbeli játék, fizikai<br />
kontaktus sokat jelent a gyermek és a felnıtt érzelmi egymásra<br />
találásában.<br />
Lehetıséget teremtünk a vidám rigmusok korai megkedveltetésére. A<br />
gyerekekkel együtt sokszor ismételjük az állathívogatókat, altatókat,<br />
kiolvasókat.<br />
Az egyszerő állatmeséken keresztül fokozatosan rászoktatjuk a<br />
gyerekeket a mese figyelmes végighallgatására. Arra törekszünk, hogy a<br />
mese többszöri meghallgatása után legyenek élvezıi a dramatikus<br />
feldolgozásának is. Elıször az óvónık, aztán a nagyobb gyerekek, majd a<br />
kicsik fokozatos bevonásával próbáljuk megjeleníteni az egyszerő<br />
meséket. Rövid improvizált jelenetek bemutatásával megismertetjük a<br />
bábokat. A párbeszéd formájában elıadott rövid jeleneteket és a bábok<br />
372
számát fokozatosan növeljük. A könyvek megszerettetése érdekében a<br />
gyerekek lapozgassanak leporellókat, színes képeskönyveket, hozzák el<br />
otthoni kedvenc könyveiket, hogy megmutassák egymásnak.<br />
A vers, mese, dramatikus játékhoz kellékeket is használunk, ami elısegíti<br />
a képzeleti képek elıhívását, s a meséhez való erıs kötıdés kialakulását.<br />
Egyre több alkalommal bábozunk, dramatizálunk a gyerekeknek, melyek<br />
az óvodai ünnepek, rendezvények színfoltját is jelentik.<br />
A kiscsoportos gyerekekkel 8-10 mondókát és 10-14 mesét ismertetünk<br />
meg.<br />
A 3-4 éves gyerekekben kialakul a mese, a vers szeretete. Igénylik,<br />
izgatottan várják az óvónı meséit. Játékukban mind gyakrabban<br />
elıfordul a mesélés, bábozás és az ismert mondókák, halandzsa szövegő<br />
kiolvasók ismételgetése. Az új verseket a gyermekek élményeihez,<br />
tapasztalataihoz, hangulatához kapcsolva választjuk meg. Ebben a<br />
korban a gyerekek már segítségünkkel megjelenítik a meséket és az átélt<br />
élményeiket, rögtönöznek bábjátékot.<br />
A 4-5 éves gyermekekkel további 4-5 mondókát ismertetünk meg, 5-6 új<br />
rövid verset, 10-14 új mesét.<br />
5-6-7 éves korú gyerekeknél megragadunk minden adandó alkalmat a<br />
kiolvasók, rigmusok ismételgetésére. 4-5 kiolvasóval gazdagítjuk a<br />
mondókákat. Találós kérdésekkel, rímjátékokkal játszunk. Ismételjük az<br />
elızı években tanult verseket. Az új verseket (10-12) úgy választjuk meg,<br />
hogy kapcsolódjon a gyerekek élményeihez. Ügyelünk a szavak gondos,<br />
tiszta ejtésére, az értelemszerő hangsúlyozásra.<br />
A délutáni pihenés elıtt több folytatásos mesét olvasunk a gyerekeknek<br />
és lehetıséget adunk a mese önálló befejezésére, új mesék kitalálására. A<br />
közösen kitalált meséket a „mi mesénknek” nevezzük el. A meseszereplık<br />
jellemzı tulajdonságai alapján olyan közmondásokat keresünk,<br />
amelyekkel meg tudjuk erısíteni a mese vagy egy-egy szereplı erkölcsi<br />
mondanivalóját. A tanult versekrıl, mesékrıl albumot készítünk. Így a<br />
hallott élményekhez társuló vizuális élmény lehetıséget ad az ismétlésre,<br />
az élmények felelevenítésére.<br />
Az év folyamán megismertetünk 15-18 új mesét. A mesélés minden nap<br />
megjelenik az óvodában. Minden csoport maga alakítja ki<br />
szimbólumrendszerét a mesehallgatáshoz(gyertyagyújtás, meseszınyeg<br />
elhelyezés, mesepárnák elıvétele, mesetarisznya elıvétele stb.) A<br />
kialakított szimbólumrendszerek, a mesélı és a hallgató személyes<br />
kontaktusa megteremtik a mesehallgatás intim hangulatát. A<br />
mesehısökkel történı azonosulás, a veszély és megmenekülés<br />
helyzetének átélése segít a félelmek legyızésében, és a<br />
konfliktushelyzetek megoldásában is mintákat kínál. A tréfás mesék<br />
fejlesztik a gyermekek humorérzékét, és átélhetik a nevetés felszabadító<br />
érzését. A mesék által ellazulnak, és feltöltıdnek pozitív érzelmekkel. A<br />
rendszeresen ismétlıdı mese helyzetek fontos szerepet játszanak a<br />
gyermekek érzelmi biztonságának megteremtésében. Egy héten keresztül<br />
373
ugyanazt a mesét mondjuk, hogy a következı héten eljátszhassák,<br />
megjeleníthessék a mesealakokat. A tevékenységet énekkel zárjuk, ami<br />
stílusosan kapcsolódik a meséhez.<br />
A gyermekek nyelvi képességének fejlesztése a versekkel,<br />
mesékkel, dramatikus játékokkal<br />
A nyelvi képességek fejlesztésének egyik leghatásosabb eszköze a mese, a<br />
vers, bábozás és a dramatikus játékok. Ezeken keresztül a gyermekek<br />
elsajátítják a helyes hanglejtést, a tiszta beszédhallást és a nyelvtanilag<br />
helyes beszédet. A népi mondókák segítségével tisztítható a magán- és<br />
mássalhangzók helyes ejtése, megfelelı artikulációja. A gyerekek a<br />
népköltészeti alkotásokból sok új fogalmat ismerhetnek meg. A<br />
bábjátékban, dramatikus játékban a gyerekek kibontakoztathatják a<br />
szabad önkifejezésüket. A dramatikus helyzetek lehetıséget adnak a<br />
társalgási kedv fokozására, önálló versmondásra.<br />
A fejlıdés várható eredménye az óvodáskor végén<br />
A gyerekek szívesen ismételgetik a verseket, rigmusokat<br />
Várják, igénylik a mesehallgatást.<br />
Szívesen mesélnek, báboznak, dramatizálnak a maguk<br />
szórakoztatására,<br />
a nagyobbak a kicsiknek is.<br />
Megjegyeznek 10-14 mondókát, 6-8 verset és 15-20 mesét.<br />
Tudnak meséket, történeteket kitalálni, s ezt mozgással<br />
megjeleníteni, kifejezni.<br />
Megbecsülik a könyveket.<br />
A mesékben gyakran elıforduló kifejezéseket beépítik aktív<br />
szókincsükbe.<br />
Egyenként vállalkoznak a mesék, versek és mondókák elmondására.<br />
Vers, mese dramatikus játékok eszköztára<br />
leporellók, verseskönyvek a versekhez, mondókákhoz<br />
bábok<br />
ujjbábok<br />
kesztyőbábok<br />
síkbábok<br />
botbábok<br />
bábparaván, meseládikó<br />
dramatikus játékokhoz: fejdíszek, jelzésszerő jelmezek<br />
mesékhez: gyertya, mesekuckó, mesetarisznya, meseszınyeg,<br />
videomagnó, TV, mesekazetták, diafilmek, diavetítı, magnókazetta,<br />
magnó.<br />
374
5.3. Ének, énekes játékok, zenehallgatás<br />
A zenei nevelés célja: a közös éneklés, a közös játék örömének<br />
megéreztetése, ami fejleszti a gyermekek zenei ízlését, esztétikai<br />
fogékonyságát. A gyermekek jussanak minél több olyan zenei élményhez,<br />
ami megalapozhatja zenei anyanyelvüket, illetve ismerjenek meg más<br />
kulturális közegre jellemzı zenéket. A zenehallgatási lehetıségek<br />
fejlesszék a gyermekek mővészi fogékonyságát.<br />
Óvodapedagógusok feladatai:<br />
A felhasznált zenei anyagok igényes, életkornak és az adott csoport<br />
képességszintjének megfelelı válogatása.<br />
A 3-6-7 éves korban tervezhetı jellegzetes tartalmak biztosítása.<br />
A tevékenység differenciált szervezeti formáinak biztosítása.<br />
A gyermekek nyelvi képességeinek fejlesztése mondókákkal,<br />
gyermekdalokkal és zenei képességfejlesztı játékokkal.<br />
Zenevarázs használata a kortárs szerzık mővei kapcsán is.<br />
Az óvodai kompetencia programcsomaghoz ajánlott komplex<br />
képességfejlesztés megvalósítása.<br />
Amennyiben SNI- s gyerek az aktuális évben jár a csoportba akkor<br />
a sajátos igényeinek figyelembe vétele, a speciális megsegítése<br />
érdekében és folyamatos konzultáció a gyógypedagógussal.<br />
<br />
A felhasznált zenei anyagok igényes, életkornak és az adott<br />
csoport képességszintjének megfelelı válogatása<br />
Az óvodai zenei nevelés során megismertetjük a gyermekeket<br />
mondókákkal, énekes játékokkal, komponált gyermekdalokkal.<br />
3-4 éves korban fıleg ölbeli játékokat ismertetünk meg, amelyeket a<br />
felnıttekkel játszanak. A szeretet-kapcsolat, a biztonságérzet<br />
kialakításának egy-egy láncszeme az arc-, kéz-, ujj- és a lovagoltató játék.<br />
Álló helyzetben, játékos mozdulatokkal eljátszható, 4-5 hangból álló<br />
énekes játékokat játszunk. A gyermekek 1-2 komponált dalt tanuljanak<br />
meg az ünnepek köszöntésére.<br />
A 4-5 éves gyermekek zenei ismereteit mondókákkal, ölbeli játékkal és<br />
énekes játékokkal bıvítjük.<br />
Megismertetjük ıket a csigavonal, a hullámvonal és a szerepcserére épülı<br />
játékokkal. Az énekes játékok alkalmasak a gyermek mozgásának<br />
fejlesztésére. Az alkalmi dalokat úgy választjuk meg, hogy azokhoz utánzó<br />
mozdulatokat, játékokat lehessen kitalálni. Megismertetünk a<br />
gyerekekkel néhány egyszerő ritmushangszert.<br />
375
Az 5-6-7 éves gyermekek ismereteit kiolvasókkal bıvítjük, ezek a döntés<br />
játékos eszközei lehetnek, melyeket különbözı játékhelyzetekben is<br />
tudnak alkalmazni. A zenehallgatáshoz olyan mőveket válogatunk,<br />
amelyek felkeltik a gyermek érdeklıdését az értékes zene iránt.<br />
Érzelmi hatású dalokat, népdalokat énekelünk, de a zenei anyagunkban<br />
felhasználjuk más népek dalait, magyar komponált mőzenét,<br />
altatódalokat és klasszikus mőzenét is.<br />
<br />
A 3-6-7 éves korban tervezhetı hagyományos zenei tartalmak<br />
biztosítása<br />
A 3-4 éves gyermekekkel megismertetünk 6-8 mondókát, ölbeli játékot és<br />
10-15 énekes játékot. A rövid mondókák, dalok 2/4-es ütemőek,<br />
amelyekben negyed és páros nyolcad ritmusok vannak. Ebben a korban<br />
gyakran játszunk ölbeli játékokat.<br />
Játék közben megismertetjük az alapfogalmakat és bemutatjuk a halk és<br />
hangos beszéd, mondóka, ének közötti különbséget.<br />
Megfigyeltetjük a csendet, a környezet hangjait és a dallamjátszó<br />
hangszerek hangszínét. Különbözı mozdulatokkal érzékeltetjük az<br />
egyenletes lüktetést. Énekelgetjük a gyermekek nevét, jelét és énekelve<br />
hívogatjuk ıket közös játékba, tevékenységbe. Felkeltjük a gyermekek<br />
érdeklıdését a zenehallgatás iránt, lehetıleg énekes zenei élményt<br />
biztosítunk.<br />
A mindennapok során a különbözı tevékenységekhez kapcsolódva<br />
nyújtunk zenehallgatási élményt. Arra törekszünk, hogy a gyermekeknek<br />
legyen lehetısége néhány percig tartó hangszeres zene meghallgatására.<br />
A 4-5 éves gyerekekkel megismertetünk 4-5 új mondókát és 12-15 új<br />
gyermekdalt. Ismételjük a már korábban tanult dalokat is. A körjátékok<br />
közül már nehezebbeket is válogatunk, pl.: szerepcserés, párválasztó,<br />
sorgyarapító játékok, stb..<br />
Lehetıséget biztosítunk az önálló éneklésre és kisebb csoportokban a<br />
halk- hangos és magas-mély hangok közötti különbség gyakorlására.<br />
Zenei élményeiket kérdés-felelet játékkal is gazdagítjuk.<br />
Megismertetünk a gyermekekkel néhány népi ritmushangszert, amelyek<br />
használatával ismételhetik az egyenletes lüktetést, a motívumok<br />
hangsúlyát és a mondókák, dalok ritmusát. Ritmuseszközöket a<br />
gyermekekkel közösen is készítünk. Lehetıséget biztosítunk, hogy a<br />
különbözı tevékenységekhez kapcsolódva mindennapos zenei élményhez<br />
jussanak.<br />
Az 5-6-7 éves gyerekekkel megismertetünk 4-7 új mondókát, 15-18 új<br />
énekes játékot és 3-4 alkalomhoz illı mődalt. A tanult mondókáknak,<br />
gyermekjátékoknak szimbólumokat keresünk. Ezek a szimbólumok<br />
emlékeztetik a gyermeket a tanult dalokra és lehetıséget adunk az<br />
376
élmények felelevenítésére.<br />
Ebben a korban már bonyolultabb játékokat is választunk, mint pl.:<br />
kapus, hidas, sorgyarapító, fogyó játékok. Megismertetünk olyan<br />
egyszerő tánclépéseket, amit a felnıtt utánzásával követni tudnak. Egyre<br />
több lehetıséget biztosítunk az egyéni éneklésre, ahol gyakorolhatják a<br />
tiszta éneklést a gyerekek.<br />
A hallásfejlesztést elısegítı fogalom párokat összekapcsoljuk a<br />
tempóváltoztatással és dallambújtatással. Az ügyesebb gyerekeknek<br />
lehetıséget adunk az egyszerő népi hangszereken való játékra. A<br />
ritmusfejlesztés eredményeként a gyerekek meg tudják különböztetni az<br />
egyenletes lüktetést és a dalok ritmusát. A kiemelkedı tehetségő<br />
gyermekek zenei tehetségét ösztönözzük, javasoljuk néptánc tanításban<br />
való részvételre.<br />
A gyermekek ötleteit örömmel fogadjuk, és magunk is mintát kínálunk.<br />
Kezdeményezünk énekes beszélgetést, ösztönözzük a gyermekeket arra,<br />
hogy ismert dalokra táncmozdulatokat, játékot kreáljanak, jól ismert<br />
mondókákra dallamot találjanak ki. Ezekkel a játékokkal támogatjuk<br />
zenei kreativitásukat.<br />
<br />
A tevékenység differenciált szervezeti formáinak biztosítása<br />
A zenei nevelést kötött és kötetlen formában szervezzük. A zenei<br />
képességfejlesztést egyéni és mikrocsoportos formában, kötetlen jelleggel<br />
végezzük. Az énekes játékokat kötött jelleggel, lehetıleg az udvaron vagy<br />
a délelıtti levegızés elıtt tartjuk, így biztosítjuk a játék folyamatosságát.<br />
A zenehallgatást a különbözı tevékenységek végzésekor is alkalmazzuk. A<br />
zenehallgatáshoz olyan mőveket választunk, melyek felkeltik a gyermek<br />
érdeklıdését a nemes zene iránt. Élményhelyzetekhez, tevékenységekhez<br />
kapcsoljuk a népdalokat, a más népek dalait, a magyar komponált<br />
mőzenét, altatókat, klasszikus mőzenét.<br />
A jeles napokhoz kapcsolódó zenei élménynyújtást biztosítunk, ahol élı<br />
elıadásban hallgathatnak a gyermekek hangszeres és énekes<br />
zenemőveket.<br />
<br />
A gyermekek nyelvi képességeinek fejlesztése mondókákkal,<br />
gyermekdalokkal és zenei képességfejlesztı játékokkal<br />
A gyermekek lassabban énekelnek, mint ahogyan beszélnek. A lelassított<br />
mondókák, énekek ismételgetése segíti a helyes artikulációt, a szavak<br />
szép, pontos kiejtését.<br />
A mondókák, énekek szövegének hanglejtése, ritmusa, hangerejének<br />
utánzása érezteti a nyelv kifejezı erejét, szépségét. Az éneklési készség<br />
377
fejlesztését szolgáló hangutánzó szavak éneklése segíti a magán- és<br />
mássalhangzók pontos képzését, kiejtését. A sokféle énekes játék<br />
alkalmas a szókincs bıvítésére.<br />
A fejlıdés várható eredménye az óvodáskor végén:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
A gyerekek örömmel játsszák az énekes játékokat.<br />
A gyermekek szeretnek és tudnak egyedül is énekelni.<br />
Élvezettel tudnak figyelni a zenehallgatásra.<br />
Érzik az egyenletes lüktetést és a dalok ritmusát.<br />
Megkülönböztetik a zenei fogalompárokat.<br />
Felismerik a környezetük és az ismert hangszerek hangjait.<br />
Érzik az egyenletes lüktetést és a dalok ritmusát.<br />
Tudnak ritmust, mozgást, dallamot rögtönözni.<br />
Képesek egyszerő táncmozdulatokra, összehangolva azt társukkal.<br />
Szeretnek dudorászni, énekelgetni játék közben.<br />
Ének-énekes játékok tárgyi feltételei<br />
Zenei élményközvetítéshez:<br />
video 1 db, DVD 1 db<br />
CD lejátszós magnók (csoportonként 1 db)<br />
VHS-kazetták<br />
CD-k, hangkazetták (gyermekdalok, népdalok, mődalok,<br />
zenevarázs)<br />
Furulyák (csoportonként 1 db)<br />
Xilofonok (csoportonként 1 db)<br />
Az énekes játékokhoz szükséges kellékeket, szimbólumokat minden<br />
óvónı a csoportján belül készíti.<br />
Népi hangszerek:<br />
köcsögduda<br />
doromb<br />
kereplı<br />
csattanó<br />
lopótök-csörgı<br />
Ritmushangszerek:<br />
bırözött dobok<br />
nyeles fadobok<br />
triangulomok<br />
cintányérok<br />
csörgıkarikák<br />
csengık<br />
rumbacsörgık<br />
recés SHÉKER fából ütıvel<br />
378
kasztanyetta<br />
5.4. Rajzolás, mintázás, kézimunka<br />
A tevékenység célja a gyermekek élmény- és fantáziavilágának képi,<br />
szabad önkifejezése. A gyermekek szín, forma, tér képzetének<br />
gazdagítása, esztétikai érzékenységük, a szép iránti nyitottságuk,<br />
igényességük alakítása.<br />
Óvodapedagógusok feladatai:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
A gyermeki alkotó-alakító tevékenység feltételeinek megteremtése.<br />
A 3-6-7 éves korban tervezhetı, alkotó, alakító tevékenységek<br />
tartalmának, minıségének differenciált fejlesztése.<br />
A tevékenység differenciált szervezeti formáinak biztosítása.<br />
Népmővészeti élmények biztosítása.<br />
Az óvodai kompetencia programcsomaghoz ajánlott komplex<br />
képességfejlesztés megvalósítása.<br />
Amennyiben SNI- s gyerek az aktuális évben jár a csoportba<br />
akkor a sajátos igényeinek figyelembe vétele, a speciális<br />
megsegítése érdekében és folyamatos konzultáció a<br />
gyógypedagógussal.<br />
A gyermeki alkotó-alakító tevékenység feltételeinek<br />
megteremtése<br />
A gyermekeknek megfelelı élményszerzési lehetıséget, tapasztalatot<br />
biztosítsunk.<br />
Fontos, hogy a tevékenységek gyakorlásához megfelelı mérető és<br />
minıségő eszközök álljanak a gyermekek rendelkezésére.<br />
A kiválasztásnál szem elıtt tartjuk a praktikumot, a célszerőséget és az<br />
esztétikumot.<br />
Fontosnak tartjuk, hogy a csoportszobákban megfelelı hely legyen az<br />
alkotó-alakító tevékenységekhez. Az elkészült alkotásokat a csoportban<br />
és a folyosón lévı mini-galérián helyezzük el. A gyermekek kényelmesen<br />
elférjenek az asztalnál, a játszó gyermekek ne zavarják ıket. Így nyugodt<br />
légkörben tudnak bekapcsolódni a tevékenységbe, ahol elegendı idejük<br />
van az alkotásra. Az eszközöknek állandó helyet biztosítunk, ahol a<br />
gyermekek is elérhetik. Megtanítjuk ıket a különbözı eszközök<br />
biztonságos használatára. A mindennapi szabad játékban is biztosítjuk<br />
az agyagozáshoz, festéshez, rajzoláshoz, mintázáshoz, szövéshez,<br />
hajtogatáshoz, ragasztáshoz a feltételeket. A sokféle eszköz, a változatos<br />
379
technikák, esztétikai élmények biztosításával felkeltjük a gyermekek<br />
alkotásvágyát. A hátrányos helyzető gyermekek esetében az eszközökkel<br />
való ismerkedés és a napi gyakorlás biztosítása kiemelt feladatunk, mert<br />
otthon nagyon kevés gyereknek van lehetısége az ilyen tevékenységek<br />
folytatására.<br />
<br />
A 3-6-7 éves korban tervezhetı, alkotó, alakító tevékenységek<br />
tartalmának, minıségének differenciált fejlesztése<br />
Az óvodánkba kerülı 3-4 éves gyermekeknek biztosítjuk, hogy játékosan<br />
ismerkedjenek meg az anyagokkal, eszközökkel és különbözı<br />
technikákkal. Elindítjuk az esztétikai érzékenység és értékelı képesség<br />
kialakulását. Együtt gyönyörködünk saját és mások alkotásaiban. A<br />
tevékenységet a képalakítás, a plasztikai munkák és az építés köré<br />
rendeljük. Ezek nem különülnek el egymástól.<br />
A gyerekek az elkészült firkák után fogalmazzák meg, hogy mit is<br />
alkottak.<br />
Lehetıséget adunk az élményeiknek, érdeklıdésüknek megfelelı szabad<br />
témaválasztásra. A képalakításhoz biztosítjuk a különbözı eszközöket, a<br />
megfelelı technikai lehetıségeket: rajzolással, festéssel, zsírkrétával,<br />
ragasztással, agyagba-homokba karcolással, nyomattal készíthessék el<br />
munkáikat.<br />
Segítjük a gyermek képalakító képességét a szórt elrendezéstıl, a<br />
képelemek, a részformák elemeinek egymáshoz rendeléséig.<br />
Felfedeztetjük a különbözı tárgyak formáit, alakzatait, megismertetjük a<br />
gyermekeket az anyagok alakíthatóságával. Többször megtekintjük a<br />
„mini-galériában” kiállított alkotásokat.<br />
A 4-5 évesek alkotó-alakító tevékenységét bıvítjük a szükséges<br />
eszközökkel: ceruzákkal, krétával, filccel, fapálcával, különbözı<br />
vastagságú ecsetekkel, spárgával, fonallal, textillel és termésekkel.<br />
Engedjük ıket, hogy az emberábrázolást a környezetrıl, a tárgyakról,<br />
cselekményekrıl szerzett ismereteiket saját elképzelésük alapján<br />
jelenítsék meg. A szándékos képalakító tevékenységüket gazdagítjuk az<br />
élményeikhez kapcsolódó témajavaslatokkal, és a legmutatósabb<br />
technikai lehetıségek megvalósításával. A gyerekek gyönyörködjenek a<br />
gazdag formákban, színkeveréssel alkotott színárnyalatokban. Játékukat<br />
maguk által készített eszközökkel bıvítik, ösztönözzük ıket apró,<br />
esztétikus ajándékok készítésére. Használjanak különbözı formájú<br />
textilt, bırdarabokat, terméseket a plasztikus formák létrehozásához.<br />
Kérjük a segítségüket az eszközök elıkészítésében, elrakásában. Építés<br />
során próbálkozzanak a tér variálásával, használjanak ehhez, pl. nagyobb<br />
dobozokat, takarókat, térelválasztó elemeket, berendezési tárgyakat.<br />
Többször megnézzük és beszélgetünk a „mini-galériában” kiállított<br />
alkotásokról.<br />
A kiállított mőveket mutassák meg szüleiknek is.<br />
380
Az 5-6-7 éves gyermekek a megismert eszközöket bátran használják.<br />
Több alkalommal készítsenek közös kompozíciót. Témáikban jelenítsék<br />
meg saját élményeiket, meséket, dalokat, ünnepek, események<br />
ábrázolásait. Formaábrázolásuk legyen változatos, legyenek képesek<br />
kiemelni a megkülönböztetı jegyeket, pl. fiú-lány, tulipán-margaréta stb.<br />
Próbálkozzanak az egyszerőbb mozgások jelzésével is. Munkájukban<br />
jelenjen meg az analízis, szintézis, irányok, arányok ábrázolása és a<br />
megfelelı térkihasználás. Ötleteinkkel segítjük ıket a játékok, különbözı<br />
kellékek és bábok készítésében. Az ünnepekhez kapcsolódóan ajándékkal<br />
kedveskedjenek szüleiknek. Éljék át minél gyakrabban az ajándékozás<br />
örömét. Az alkotó-alakító tevékenységhez szüleik segítségével anyagokat<br />
győjtenek. Közösen tervezzük meg környezetünk alakítását, formálását.<br />
Az óvodapedagógus segítse a gyerekeket abban, hogy építés során<br />
nagyobb mobil elemekbıl állítsanak össze búvóhelyet, mobil színpadot,<br />
drámajátékhoz szükséges egyszerő díszleteket, stb. Az alkotó munkához<br />
szükséges eszközöket, anyagokat elıkészítik, és megtisztítva helyre<br />
teszik. Szüleiknek is megmutatják a „mini-galériában” kiállított<br />
alkotásaikat. Ellátogatunk más kiállításokra, ahol népmővészeti<br />
alkotásokkal és mőalkotásokkal ismerkedhetnek meg (Ált. Isk. aulája,<br />
Babits Mővelıdési Ház, Múzeum).<br />
Gazdagítjuk a technikai megoldásokat (kollázs, nyomatok, karcok,<br />
makettek, márványozás, stb. alkalmazásával). Megismertetjük a<br />
gyermekeket a népmővészet egyes technikai alapelemeivel eljárásaival<br />
(szövés, fonás, korongozás, batikolás)<br />
<br />
A tevékenység differenciált szervezeti formáinak biztosítása<br />
Óvodánkban az alkotó-alakító tevékenységek a mindennapi játékba<br />
integrálódnak. Hetente egy alkalommal tudatosan irányított<br />
mikrocsoportos kötetlen formájú tevékenységet szervezünk. Egyszerre<br />
csak 5-6 gyerek vesz részt a tevékenységekben. Így biztosítjuk az egyéni<br />
segítségnyújtás lehetıségét, ahol minden gyermek megalkothatja a<br />
választott vagy ajánlott eszközökkel képi, plasztikai elképzeléseit. Ezáltal<br />
megjeleníthetik saját egyéniségüket, fantázia- és élményvilágukat,<br />
érzelmeiket, vágyaikat. A különbözı technikák alkalmazásával és az<br />
észlelı funkciójuk együttmőködésével a gyermekek kézmozgása<br />
ügyesebbé válik kéz-szem együttmőködése, koordinációja megvalósul, a<br />
finom mozgások kialakulnak, mely az írás tanulás elsajátításához fontos.<br />
Az udvari tevékenységek során is biztosítjuk az ábrázolási lehetıségeket.<br />
A fejlıdés várható eredménye óvodáskor végén:<br />
Képalkotásban egyéni módon jelenítik meg élményeiket,<br />
elképzeléseiket.<br />
381
A gyermek alkotására jellemzı a részletezı formagazdagság, a színek<br />
egyéni alkalmazása.<br />
Örülnek alkotásaiknak és a közösen készített kompozícióknak.<br />
Téralakításban, építésben bátrak, ötletesek, együttmőködıek.<br />
Rácsodálkoznak a szépre, tudnak gyönyörködni benne.<br />
Beszélgetni tudnak az alkotásokról, megfogalmazzák értékítéletüket.<br />
Önállóan és csoportosan is készítenek játékokat, ajándékokat,<br />
kellékeket.<br />
Örömüket lelik az alkotó tevékenységekben.<br />
Rajzolás, mintázás-kézimunka tárgyi feltételei:<br />
Alkalmazott technikák:<br />
Rajzolás, festés, mintázás, kézimunka, szövés, fonás, origami, homok<br />
karc, nyomatok.<br />
Alkalmazott technikákhoz szükséges eszközök:<br />
Író- és festı eszközök:<br />
Grafit ceruza, színes ceruza, zsírkréta, kréta, sz. kréta, színes filctollak,<br />
faszén, gombfesték, tempera- és üvegfesték, ujjfesték, különbözı<br />
vastagságú ecset.<br />
Papíráru:<br />
Rajzlap, írólap, színes tafett papír, színes karton, krepp papír, győrt<br />
papír, öntapadós papír, kézimunkatasak, főzı papír, szalvéták, origami<br />
papír.<br />
Kézimunkához szükséges anyagok:<br />
Agyag, gipsz, különbözı ragasztók, rongyok, fonalak, gyöngyök, só-liszt<br />
gyurma, gyurma. Ollók, cikk-cakk olló, lyukasztó, filc, fakanál, gyertya,<br />
spárga, hurkapálcika<br />
Természetes anyagok:<br />
Termések, termények, csuhé, rafia, gyapjú, tojáshéj, kavicsok,<br />
csigaházak, kagylók, gallyak, homok.<br />
Technikai megoldások gazdagítása:<br />
Batikolás, kollázs, nyomatok, karcok, márványozás, textilfestés,<br />
mozaikszalvéta, dekupázs, gyertyaöntés.<br />
5.5. A mozgás, mozgásos játékok<br />
A tevékenység célja: a gyermekek természetes, harmonikus mozgásának,<br />
testi képességeinek fejlesztése játékos formában. Továbbá a gyermekek<br />
382
tájékozódásának, alkalmazkodó képességének, valamint a személyiség<br />
akarati tényezıinek fejlesztése úgy, hogy gyermekeink szabad<br />
mozgásvágyát közben megırizzük. Célunk a mozgásos tevékenységek<br />
során a társakra figyelés, és a gyermekek mozgásszükségletének<br />
kielégítése.<br />
Óvodapedagógusok feladatai:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
A 3-6-7 éves korban tervezhetı mozgásfejlesztı játékok összeállítása.<br />
A különbözı szervezeti formák megteremtése a gyermek egyéni<br />
mozgásszükségletének és képességeinek figyelembe vétele,<br />
differenciált kielégítése érdekében.<br />
Az óvodai kompetencia programcsomaghoz ajánlott komplex<br />
képességfejlesztés megvalósítása.<br />
Amennyiben SNI-s gyerek az aktuális évben jár a csoportba akkor<br />
a sajátos igényeinek figyelembe vétele, a speciális megsegítése<br />
érdekében és folyamatos konzultáció a gyógypedagógussal.<br />
<br />
A 3-6-7 éves korban tervezhetı mozgásfejlesztı játékok<br />
összeállítása<br />
A mozgás a gyermekek számára életszükséglet, jelentıs szerepet tölt be<br />
fejlıdésükben. Az általános testi képességek fejlıdése mellett jelentısen<br />
hat az értelmi és szociális képességek alakulására, és fejleszti a<br />
gyermekek idegrendszerét. Az óvodás gyermekek mozgásos tevékenységét,<br />
mozgásos játékát, a mozgástér kialakítását, az eszközök kiválasztását<br />
mindig a gyermekek életkorához, általános fejlettségéhez, a csoport<br />
összetételéhez, a fejlıdés üteméhez igazodva tervezzük meg. Ügyelünk a<br />
mozgás megfelelı nehézségő összeállítására, hogy minden gyermek<br />
megtalálja a képességeinek megfelelı gyakorlatot, de ugyanakkor arra is<br />
vigyázunk, hogy képességeiknek teljes bevetését is igényelje, mert így<br />
fogják kedvvel végezni, így növeli önbizalmukat. Kialakult<br />
gyakorlatunkban a gyermekek szabad mozgása, játéka és irányított<br />
mozgásos tevékenysége során végzünk kiemelt mozgásfejlesztést.<br />
A 3-4 évesek szabad játékában, mozgásában és irányított mozgásos<br />
tevékenységében a természetes nagymozgások fejlıdésének segítése<br />
elıtérben áll.<br />
A csoportszobában, a szabadban egyaránt a járásra, futásra, kúszásra,<br />
mászásra, bújásra, egyensúlyozásra minden kínálkozó alkalmat<br />
felhasználunk, a mozgásteret és eszközöket ehhez alakítjuk. Az irányított<br />
mozgásos tevékenység során fokozatosan alakítjuk ki a biztonságos<br />
együttmozgáshoz szükséges alapvetı szabályokat, az egymáshoz való<br />
383
alkalmazkodást. Fontos, hogy az egyforma lépésekkel való járást, futást<br />
és a menetirány betartását begyakorolják. Ezután jelenjenek meg a<br />
síkban elhelyezett vonalak és a térben elhelyezett akadályok, alakzatok,<br />
alacsonyabb-magasabb, keskenyebb-szélesebb tárgyak. Járás, futás<br />
közben történı ki- és megkerülést, ki- és belépést, fel- és lelépést<br />
próbálgatják a gyerekek. Különösen a törzsizomzatot erısítı, csúszással,<br />
kúszással, mászással összefüggı gyakorlatokra nagy hangsúlyt<br />
fektetünk. A talajon történı gyakorlás után létrán, rézsútos szerek alatt<br />
átbújva gyakoroltatjuk a gyermekekkel. Megismertetjük ıket egyszerő<br />
ugrásokkal (fel-le-ugrás), ugrásgyakorlatokat elıkészítı<br />
mozgásformákkal: szökdelések, le- és fellépések, támaszugrások a<br />
talajon. A talajtorna elemei közül a test hossztengelye körüli gurulással<br />
próbálkozhatnak. A kéziszerek közül a labdával való gyakorlatokat<br />
helyezzük elıtérbe (feldobás, elkapás, leütés, hajítás távolba, hajítás<br />
célba). Sokoldalúan használjuk, mert jól fejleszti a gyermek<br />
reakcióképességét. Tartásjavító gyakorlatokat alkalmazunk a<br />
gerincdeformitás megelızése érdekében.<br />
Az elsı év játékanyaga jórészt a futójátékok (fussanak kijelölt célig és<br />
vissza, fussanak tárgyhordozással, stb.) és egyszerő fogójátékok<br />
begyakorlásából áll, míg megszokják a mozgásteret, egymás kikerülését<br />
és a társakkal való mozgást. Ebben a korban még fontos a lemásolás<br />
lehetısége, a mintakövetés, ezért a gyakorlatokat, játékokat egy idıben<br />
mondjuk, mutatjuk, együtt mozgunk a gyerekekkel, így egy idıben látják,<br />
hallják, tapasztalják a végzett mozgást.<br />
A 4-5 éves gyermekek többségének mozgása egyre koordináltabbá válik.<br />
A nagymozgások fejlesztését bıvítjük, nagyobb hangsúlyt helyezünk az<br />
egyensúlyérzék fejlesztésére, a szem, kéz, láb összehangolt mőködését<br />
segítı játékokra, játékos gyakorlatokra. A szabad mozgás és játék során<br />
megismertetett labdajátékok, ugróiskolák, kötéljátékok, barkácsoló<br />
tevékenységek, az udvaron rendelkezésükre álló mozgásfejlesztı eszközök<br />
is az egyensúlyozás, a szem, kéz, láb koordináció fejlıdését segítik. Az<br />
irányított tevékenységek során a járás, futás közben alkalmazott<br />
tempóhoz való igazodás, az oldalt és hátrafelé járás, a párokban járás,<br />
különbözı nehézségő játékos gyakorlatok nagyobb feladatot jelentenek a<br />
gyermeknek. Az akadályok, eszközök síkban, térben való mennyiségének,<br />
formájának, kiterjedésének, ritmusának változtatásával bıvülnek a<br />
végrehajtott mozgásformák is.<br />
A gyerekek az irányváltoztatásokat már képesek korrigálni, a<br />
menetirányban történı járások, futások közben gyakoroltatjuk a<br />
testfordulatokat, a futó- fogó játékoknál az egymással szemben futást és<br />
a házas fogójátékokat. A csúszást, mászást, kúszást emelt akadályokkal,<br />
fordulatokkal nehezítjük. Az ugrásoknál különösen figyelünk arra, hogy<br />
ruganyosan végezzék. A le- és felugrásokat, támaszugrásokat a<br />
mélyugrással és a távolugrással gazdagítjuk. A dobásoknál kiemelt<br />
384
szerepet kapnak a célra irányított dobások, és távolba dobásokkal is<br />
próbálkoznak a gyerekek.<br />
A talajtorna elemei a gurulóátfordulás gyakorlásával és a kézenállás<br />
elıgyakorlatával egészülnek ki. Az egyensúlyérzék fejlesztését a<br />
különbözı testhelyzet változtatásokkal, fordulásokkal, forgásokkal<br />
gazdagított mozgások végzése szolgálja. A gyermekek próbálják az<br />
együttes, egyöntető ritmusú gyakorlatvégzést. Az oldaliság<br />
megkülönböztetésénél már használjuk a jobbra, balra, jobb, bal<br />
kifejezéseket. Ezt a kezükön lévı gumiszalaggal is segítjük. Számos olyan<br />
gyakorlatot is bevezetünk, amelyekkel speciális izomcsoportokat<br />
fejleszthetünk.<br />
Az 5-6-7 éves gyermekek mozgása egyre összetettebbé válik. Járásuk,<br />
futásuk, kúszásuk, mászásuk ritmusosabb lesz, egyensúlyukat<br />
megtalálják. Ebben a korban a finom mozgások az észlelés, az alaklátás,<br />
a formaállandóság fejlesztésére helyezzük a fı hangsúlyt. Gyakrabban<br />
tervezünk kisebb testrészekkel való mozgásokat. Kéziszerként használjuk<br />
a kendıt, botot, szalagokat, labdát. A szabad játék mozgáslehetıségeit<br />
kihasználva, pl.: építés, babaöltöztetés, gyöngyfőzés, varrás, szövés,<br />
barkácsolás eszközeit biztosítva az apró technikai fogásokat megmutatva,<br />
a csoport átrendezhetıségének teret adva segítjük fejlıdésüket. Egyre<br />
több fogó, futó, ügyességi játékkal ismertetjük meg a gyermekeket.<br />
Az irányított mozgásos tevékenység során a futás feladataiban<br />
megjelenik a tempóváltás, gyors, lassú futás és a belegyorsuló futás. A<br />
futó, fogó játékok szabályai bonyolultabbak lesznek, sor és<br />
váltóversenyekkel egészülnek ki.<br />
Sorozatugrásokkal ismerkednek meg, különbözı magasságú, távolságú<br />
akadályokon át. Néhány lépés nekifutással gyakorolják a magas- és<br />
távolugrást. A labdagyakorlatok labdavezetéssel, egykezes alsó és felsı<br />
célzott irányú dobásokkal bıvülnek. Minél gyakrabban labdázhassanak<br />
párokban, kisebb csoportokban. A talajtorna elemeit változott<br />
körülmények között emelt szereken, padokon, zsámolyokon is<br />
gyakorolják.<br />
A tanult gimnasztikai elemeket párosan és társakkal együtt is<br />
gyakorolják, hogy kialakulhasson bennük az egymásra figyelés<br />
képessége, az összehangolt mozgásra törekvés. Minden alkalmat<br />
kihasználunk a szabadban történı mozgásra.<br />
Az egyensúlyozó járást különbözı karmozgásokkal összekötve<br />
gyakorolják.<br />
Ismételjük a guruló átfordulást és a kézállás elıgyakorlatát.<br />
A különbözı szervezeti formák megteremtése a gyermek<br />
mozgásszükségletének differenciált kielégítése érdekében.<br />
385
Az irányított mozgásos tevékenységet mindhárom korosztálynak heti egy<br />
alkalommal szervezzük meg különbözı idıkeretekkel. Mindennapi<br />
kocogás, futás az udvar erre kijelölt részén vagy a csoportszobában<br />
mindhárom korosztály edzését szolgálja.<br />
Hetente kétszer zenés percekkel gyakorolhatják a gyermekek a ritmusra<br />
történı mozgást. A gyakorlatokat utánzásra épülı gimnasztikai elemekbıl<br />
építjük fel.<br />
A kisebbek csak próbálkoznak az utánzással, tılük nem követeljük meg<br />
az egyöntető ritmikus mozgást. A szabad mozgásra minden nap<br />
lehetıséget biztosítunk a csoportszobában és az udvaron egyaránt. A<br />
gyermekek mozgásszükségletének kielégítését, természetes<br />
mozgásvágyának megırzését a mindennapos edzésekkel alapozzuk meg.<br />
A szervezett edzések ideje 10-15 perc. A kondicionáló mozgás tartalmát: a<br />
napi futást, kocogást télen havas játékokkal, ısszel népi ügyességi<br />
játékokkal egészítjük ki. Az udvaron kezdeményezett mozgásos játékokba<br />
minden gyermek érdeklıdésétıl függıen kapcsolódhat be, és a futás<br />
mennyiségérıl szabadon dönthet, az a fontos, hogy igazi felfrissülést,<br />
felüdülést nyújtson a gyerekeknek.<br />
Egészséges életmódot erısítı egyéb tevékenységek:<br />
<br />
<br />
<br />
kirándulás, séta<br />
szabad levegın szervezett mozgásos játékok<br />
Évente egy alkalommal egészségnapot tartunk, melynek keretében<br />
egyéni képességeket és szükségleteket figyelembe véve minden<br />
gyermek számára lehetıséget biztosítunk az egészséges életmód<br />
igényének kialakulására.<br />
A fejlıdés várható eredménye az óvodáskor végén:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
A gyerekek igénylik a mozgást, a kedvelt mozgásos játékokat kitartóan<br />
játsszák.<br />
Mozgástapasztalataik az egyensúlyozásban, ugrásban folyamatosan<br />
bıvülnek, mozgásuk összerendezetté, ritmusossá válik.<br />
Térészlelésük, térmélység érzékelésük, idıérzékelésük fejlıdésével<br />
tudnak a térben tájékozódni, ismerik az irányokat.<br />
Tudnak ütemtartással járni, gimnasztikai gyakorlatokat esztétikusan<br />
végezni.<br />
Az ügyességi játékok, egyéni és csapatjátékok szabályait betartják.<br />
Szeretnek futni, képesek 50-100 métert kocogni.<br />
Tudnak helyben labdát vezetni.<br />
Az ugrásokat talajéréskor fékezni tudják.<br />
386
Mozgás, mozgásos játékok tárgyi feltételei<br />
Greifswald tornaszer<br />
Egyrészes bordásfal<br />
Mászógúla (hétágú létra)<br />
Tornaszınyeg<br />
Rövid tornapadok<br />
Hosszú tornapadok<br />
Tornazsámolyok<br />
Léglabdák<br />
Babzsákok<br />
Maroklabdák<br />
Karikák<br />
Ugrókötelek<br />
Szalagok, kendık, botok, sípok<br />
Összehajtható célba dobó 3 labdával<br />
Body Roll hengerek<br />
Bóják<br />
Kéz-láb készlet<br />
Mozgásfejlesztı táska (WESCO 3. számú)<br />
Talpas ráállás egyensúlyozó kör alakú lap fából (egyensúlyozó korong)<br />
Holdkomp<br />
Mini libikóka (kék)<br />
Trambulin<br />
Kosárlabda palánk (óvodás)<br />
Tornaernyı, ejtıernyı<br />
Kombinált udvari tornaszer<br />
Gördeszka (sárga)<br />
Ugráló labdák (kengurú)<br />
Lépegetı henger (6 pár)<br />
Aladdin mászóvár (udvari)<br />
Pinocció mászóvár (udvari)<br />
Egyensúlyozó deszka (félkör alakú)<br />
Egyensúlyozó tölcsér (piros)<br />
EDU-RING testnevelési győrő (3 színő sárga-piros-kék)<br />
Ugróiskola (színes polifoam)<br />
Gyalogkerék<br />
5.6. A környezet tevékeny megszerettetése<br />
Célunk: A közvetlen és tágabb környezet felfedezése során a gyermekek<br />
pozitív érzelmi viszonyának kialakítása a természeti, tárgyi, emberi világ<br />
értékei iránt, a családi kultúra értékeit figyelembe véve. Környezetvédı<br />
szemlélet megalapozása.<br />
A környezet megismerése közben a gyermekek mennyiségi, alaki,<br />
nagyságbeli, tér és síkbeli szemléletének alakítása. A gyermekek elemi<br />
387
ismerete alakuljon ki önmagukról és közvetlen környezetükrıl.<br />
Óvodapedagógusok feladatai:<br />
A 3-6-7 éves korú gyermekek számára érthetı helyi környezeti<br />
értékek összeállítása a környezetük felfedeztetése és megszerettetése<br />
érdekében.<br />
A gyermekek kommunikációs készségének fejlesztése a<br />
közvetlen tapasztalat és ismeretszerzés során.<br />
A tevékenység differenciált szervezeti formáinak biztosítása.<br />
Az óvodai kompetencia programcsomaghoz ajánlott komplex<br />
képességfejlesztés megvalósítása.<br />
Amennyiben SNI-s gyerek az aktuális évben jár a csoportba akkor<br />
a sajátos igényeinek figyelembe vétele, a speciális megsegítése<br />
érdekében és folyamatos konzultáció a gyógypedagógussal.<br />
<br />
A 3-6-7 éves korú gyermekek számára érthetı helyi környezeti<br />
értékek összeállítása a környezetük felfedeztetése és<br />
megszerettetése érdekében.<br />
Az óvodába lépı gyermekeket esztétikus, melegséget, szeretetet sugárzó<br />
környezet várja, ezzel is elısegítjük a beilleszkedést, az óvoda elfogadását,<br />
illetve megszerettetését.<br />
A 3-4 éveseket biztonságérzetük kialakulása után elıbb a közvetlen<br />
környezetükkel ismertetjük meg, megfigyeljük az óvodánk udvarán lévı<br />
fákat, virágokat, stb.. A környezı utcákban tett rövidebb séták során<br />
megfigyeljük az évszakok szépségeit, színeit, jelenségeit, az idıjárás<br />
változását, annak hatását öltözködésünkre. Élısarkunkat az<br />
élményszerzés során győjtött termésekkel, levelekkel, bogyókkal,<br />
kavicsokkal, tollakkal gazdagítjuk.<br />
Ezeket késıbb hasznosítjuk: gyümölcssalátát, süteményt készítünk,<br />
bábokat, játékokat barkácsolunk belılük.<br />
Tapasztalatainkból, az évszakok változásaiból albumot készítünk, amihez<br />
közösen győjtjük a képeket, fényképeket.<br />
A jó kapcsolatunk azt eredményezi, hogy gyakran meghívnak a szülık<br />
szılı-, dió-, alma-, mogyorószüretre, kis állatok megszületésekor (malac,<br />
ló, tehén, nyúl, stb.).<br />
Meglátogatjuk a hosszabb ideig betegeskedı gyermeket, így megismerik a<br />
gyerekek mások családját is, beszélgetünk a család tagjairól,<br />
munkájukról, otthonukról.<br />
Az oviba is szívesen hoznak családi albumokat, fényképeket, amelyek<br />
alkalmat adnak a meghitt és közös beszélgetésekre, élményeik<br />
felidézésére.<br />
388
A 4-5 éves gyerekekkel a fentieken túl ellátogatunk a közelben lévı<br />
üzletekbe, hivatalokba, erdıbe. Az élményszerzı séták során gyakoroljuk<br />
a helyes gyalogos közlekedést, megismertetjük az alapvetı szabályokat.<br />
Felismertetjük a személy- és teherszállító jármőveket.<br />
Az állatok világnapján természetes környezetében megnézünk egy állatot.<br />
Az óvoda udvarán is nyitott szemmel járunk, felfedeztetjük a gyerekekkel<br />
az apró bogarakat, csigákat, madarakat és megismertetjük ezekkel ıket.<br />
Télen lehetıvé tesszük, hogy a gyerekek rövid videofilmeket nézhessenek<br />
meg a vadállatokról.<br />
Beszélgetünk a környezetünkben található különbözı formákról,<br />
nagyságbeli, mennyiségbeli jellemzıkrıl. Végezzenek rügyeztetést,<br />
magvak csíráztatását, hajtatást, készítsenek közösen albumokat<br />
(évszakok, állatok, növények).<br />
Az 5-6-7 évesek a szőkebb környezetükön kívül ismerkednek az óvodán<br />
kívüli tágabb világgal is. Az erdıkben, természetvédelmi területen tett<br />
séták során megfigyelik az évszakok szépségét, az erdı szépségét, a<br />
színeik árnyalatát, a környezet szennyezıdését<br />
(víz, föld, levegı).<br />
Megtapasztaljuk az idıjárás változásainak hatását az öltözködésünkre, a<br />
madarak, fák életére. Észreveszik, hogy az eresz alatt lévı fészekbıl<br />
elköltöznek a fecskék, mert hidegebbre fordul az idı. Folyamatosan<br />
győjtjük a természet kincseit az élısarokba. Amit lehet, felhasználunk,<br />
salátákat készítünk, savanyúságot teszünk el.<br />
A gyerekek gondoskodnak a csoportban lévı akvárium lakóiról. Ágakat<br />
hajtatnak (Borbála-, Katalin-nap), növényeket csíráztatnak, megfigyelik a<br />
fejlıdéshez szükséges feltételeket.<br />
Egyszerő kísérleteket végzünk a növényekkel, melyek során saját<br />
tapasztalatot szereznek a növények fejlıdéséhez szükséges feltételekrıl.<br />
Tevékenykedtetésre, sokoldalú tapasztalásra épülı megfigyeléseket<br />
végzünk a négy elemmel kapcsolatban / levegı, tőz, víz, föld /.<br />
Közösen megemlékezünk az Állatok világnapjáról (okt. 4.), a Föld napjáról<br />
(ápr.22.) és a Madarak és fák napjáról (máj.10.). Ezekre egész héten át<br />
készülünk.<br />
Lehetıséget biztosítunk arra, hogy minden jelenséget, állatot, növényt<br />
természetes környezetében figyeljünk meg. Összehasonlításokat<br />
végeznek, közvetlen tapasztalatokat, ismereteket szerezhetnek a<br />
gyermekek a séták, kirándulások során.<br />
Fontosnak tartjuk, hogy tudatosan ügyeljünk ezekre a lehetıségekre, és<br />
minden alkalmat felhasználjunk, kihasználjunk a matematikai<br />
tapasztalatok szerzésére, megfogalmazására, és tevékenységekben való<br />
alkalmazására. Formákat letapogatjuk, megszámláljuk, hány van belıle<br />
(számosság), összehasonlítjuk, méricskéljük, párosítjuk, szétválogatjuk,<br />
389
sorba rendezzük különbözı szempontok szerint (alak, szín, nagyság).<br />
Közben a sík és térbeli viszonyok felfedeztetésére is gondot fordítunk<br />
(jobbra, balra, elıtt, mögött, között, fölött, stb.). Problémahelyzetek<br />
megteremtésével a gyermeket logikus gondolkodásra késztetjük. Így a<br />
gyerekek a matematikai tapasztalatokat a dolgok természetes<br />
tulajdonságaiként fogják fel, felfigyelnek ezekre, beépül a tudatukba, és<br />
tevékenységeikben alkalmazzák.<br />
Matematikai képességüket az alábbi témakörök alapján fejlesztjük:<br />
Halmazok képzése, összehasonlítása, bontása.<br />
Halmazok elemeinek sorba rendezése, összemérése, becslése,<br />
párosítása.<br />
Mennyiségek megszámlálása, összehasonlítása, összemérése síkban,<br />
térben.<br />
Kisszámok felismerése összkép alapján, több, kevesebb, ugyanannyi,<br />
semmi.<br />
Tapasztalatok a darabszám változásairól, hozzátevés, elvevés (mi<br />
változott meg? Játék).<br />
Építések, alkotások szabadon, ritmikus sorok kialakítása.<br />
Szimmetrikus alakzatok, játék tükörrel.<br />
Tájékozódás a síkban, a térben, irányok, arányok, névutók<br />
használata.<br />
A matematikai nevelés a természetes környezetben való ismerkedésen és<br />
tevékenykedtetésen túl egyéni és mikrocsoportos formába, játékba<br />
ágyazottan is jelen van.<br />
Ellátogatunk iskolába, mővelıdési házba, múzeumba, üzletekbe.<br />
Megismertetjük ıket a felnıttek munkájával.<br />
A közlekedéssel kapcsolatos ismereteiket bıvítjük, hogy sok<br />
információjuk legyen a szárazföldi, vízi, légi közlekedésrıl. Ismereteiket<br />
rendszerezzük. Biztosítjuk számukra, hogy érdeklıdésük szerint többször<br />
is megnézhessenek videofilmeket (állatokról, közlekedésrıl, óceánok,<br />
tengerek és más földrészek szép tájairól, állatairól, stb).<br />
Külön feladatunk az ingerszegény környezetbıl érkezett gyermekek<br />
környezeti, esztétikai nevelése, ez azért fontos, mert otthon pozitív példát<br />
néhánytól eltekintve alig látunk. A lakáskörülmények és viszonyok<br />
többségüknél elhanyagolt, sivár. A házak környezete rendezetlen,<br />
szemetes, alig van fa, virág.<br />
A vonzó szép óvodai környezetben arra neveljük ıket, hogy ne<br />
szemeteljenek, a környezetük tárgyait ne rongálják, a növényeket,<br />
állatokat óvják, gondozzák. A gyermekek által a szülık szemléletét is<br />
formáljuk, hogy óvják, védjék, szépítsék környezetüket, pl. győjtsék össze<br />
a szemetet, ültessenek fát, virágot. Lehetıség szerint részt veszünk<br />
környezetvédelmi napokon, ahol játékos formában szerezhetnek<br />
390
ismereteket környezetünk megóvásáról. Csoportjainkban gyakoroljuk a<br />
szelektív hulladékgyőjtést.<br />
A gyermekek kommunikációs készségének fejlesztése a<br />
közvetlen tapasztalat és ismeretszerzés során<br />
A szókincs, a szókészlet bıvítését a gyermekek tapasztalatai, élményei<br />
szolgálják.<br />
A mikrocsoportos séták lehetıséget adnak a gyermek-óvónı személyes<br />
beszélgetésére. Fontos, hogy elısegítsük a gyermek önálló<br />
véleményalkotását, döntési képességeinek fejlıdését. Minden gyerekre<br />
oda tudunk figyelni, kérdéseire, megnyilvánulásaira, észrevételeire<br />
mindjárt tudunk reagálni. Lehetıséget biztosítunk arra, hogy a csoportok<br />
osszák meg egymással tapasztalataikat, meséljék el ık, mit láttak,<br />
mindezt értelmesen, összefüggıen tudják elmondani.<br />
A valós élethelyzetek során gyakoroljuk a helyes köszönést, megszólítást,<br />
bemutatkozást, véleménynyilvánítást és lehetıséget adunk arra, hogy a<br />
gyerekek értelmesen, összefüggıen kifejezhessék gondolataikat,<br />
érzelmeiket, kívánságaikat, észrevételeiket, és döntéseket hozzanak.<br />
Külön gondot fordítunk az ingerszegény környezetbıl érkezett gyerekekre<br />
a fenti feladatok végzésekor. Beszédjavításukhoz a logopédus segítségét<br />
igénybe vesszük.<br />
<br />
A tevékenység differenciált szervezeti formáinak biztosítása<br />
A gyermekek fejlesztése minden korcsoportban mikrocsoportosan<br />
történik. Közvetlen tapasztalat és élményszerzı udvari megfigyelések és<br />
séták alkalmával. Hetente csak egy megfigyelést tervezünk. A délelıttös<br />
és délutános óvónı kis csoportokban elviszi a gyerekeket sétálni. A<br />
látottakat az ebéd elıtti idıben mesélik el egymásnak, amikor már<br />
mindenki megfigyelte a témát, az ismereteket rendszerezzük, megnézzük,<br />
ki mit győjtött, albumokat készítünk, elmondják egymásnak<br />
tapasztalataikat, véleményüket.<br />
A sétákon kirándulásokon fotókat, lehetıség szerint videofelvételt<br />
készítünk, melyek segítenek abban, hogy újra átélhessék élményeiket, és<br />
tapasztalataikat elmélyítsék.<br />
A fejlıdés várható eredménye óvodáskor végén:<br />
A gyermekek tudják lakcímüket, szüleik nevét, foglalkozását,<br />
óvodájuk nevét.<br />
Tudják saját születési helyüket és idejüket.<br />
Különbséget tudnak tenni az évszakok között, gyönyörködni tudnak<br />
391
annak szépségében, és felismerik a napszakokat.<br />
A gyerekek ismerik a környezetükben lévı intézményeket, szolgáltató<br />
üzleteket, esztétikai alkotásokat (épületek, szobrok).<br />
Ismerik a környezetükben elıforduló háziállatokat, vadállatokat,<br />
madarakat, bogarakat.<br />
Ismerik környezetük növényeit, s azok gondozását.<br />
Gyakorlottak az elemi közlekedési szabályok betartásában. Ismerik a<br />
közlekedési eszközöket.<br />
A tárgyakat meg tudják számlálni, legalább 10-ig, össze tudják<br />
hasonlítani mennyiség, nagyság, forma és szín szerint, rendezni<br />
tudják térben, síkban.<br />
Megkülönböztetik a jobbra, balra irányokat, értik a helyet kifejezı<br />
névutókat (alá, fölé, mellé, közé, stb.).<br />
Matematikai tapasztalataikat mindennapi tevékenységeikben<br />
alkalmazzák.<br />
Kialakult a beszédhelyzetekhez és az anyanyelvi szabályokhoz<br />
illeszkedı jól érthetı beszéd. Környezetük felfedezése közben<br />
megismert fogalmak beépülnek aktív szókincsükbe. Ismerik a<br />
viselkedés alapvetı szabályait, kialakulóban vannak azok a<br />
magatartási formák, szokások, amelyek a természeti és társadalmi<br />
környezet megbecsüléséhez szükségesek.<br />
Élvezettel nézik meg a tapasztalatszerzı sétákon, kirándulásokon,<br />
rendezvényeken készült fotókat, videofelvételeket.<br />
A környezet tevékeny megszerettetése tárgyi feltételei<br />
Manipulációs eszközök:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Az állatok világa képes kirakó<br />
Növények világa képes kirakó<br />
Emberek világa képes kirakó<br />
Gyümölcs és virágkártya sorozat<br />
Fejlesztıkártya<br />
Jelkártya sorozat<br />
Játsszál okosan – asszociációs játék Találd meg a párját – képes lottó<br />
Memória játékok: növények, virágok, állatok.<br />
Memóriafejlesztı játékok – keresd meg a párját<br />
Logico piccoló – fejlesztı lapok játék<br />
Találd meg a párját – szagérzékelés<br />
Mi ez? – formaérzékelı<br />
Szín, forma dominó; növények, gyümölcsök<br />
Szemléltetı képek és eszközök:<br />
<br />
<br />
Óvodai képes kártya, képes tabló<br />
Közlekedési eszköz-modellek<br />
392
Fiú és leánybaba az évszaknak megfelelı öltözékben<br />
Négy évszak-képsorozat<br />
Képgyőjtemények családról, munkáról, környezetrıl<br />
Állat modellek<br />
Applikációs képek általános iskola 1 osztálya<br />
képnyomdák<br />
Könyvek:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Állat kavalkád (színek, felnıtt, gyerek állatok, számok, formák)<br />
Állatok a Földön<br />
Európa állatai<br />
Afrika állatai<br />
Vízi állatok<br />
Barangolás az állatok világában<br />
Világ állatai<br />
Növényismeret<br />
Állatismeret<br />
Kisgyermekek nagy képeskönyve (állatok és versikék)<br />
Csodaország – zöld könyv természetrıl és környezetrıl gyermekeknek<br />
természetrıl és környezetvédelemrıl gyermekeknek<br />
játszva megtanuljuk a színeket, az évszakokat.<br />
Mit jelent? Piros kerek? Füles Frigyes és Szepi (feladatlapok<br />
óvodásoknak)<br />
Kártyák:<br />
Családi forgolódás (a jobb-bal, irányok rögzítése – fejlesztı kártya)<br />
İsállatok, vadállatok<br />
Videó, videofilmek, TV, diavetítı:<br />
Kópé az erdélyi kopó – természetfilm<br />
Mese a tisztaságról<br />
Életközösségek I. Kisnövényismeret<br />
az erdı növényei<br />
rétek, vizek, vízpartok növényei<br />
Életközösségek III. Vadvirágos réten<br />
Ismeretterjesztı film réteken, növényeken, házunk táján, vadon élı<br />
állatokról.<br />
vadon élı állatok, óceánok, tengerek világa<br />
hangok világa<br />
Fejlesztı játékok:<br />
Találd meg a párját – szagérzékelés<br />
Játsszál okosan – képes lottó<br />
Memória játékok – keresd meg a párját<br />
393
növények, állatok<br />
virágok<br />
Logico piccoló – fejlesztıjátékok<br />
Co-to jest? Mi ez? – formaérzékelı<br />
Szín, forma dominó – növények, gyümölcsök<br />
Élısarok: polcok, képek, album, kavicsok, virágok mindenféle győjtött<br />
kincs<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Akvárium: halak<br />
Madáretetık – ételek<br />
Földgömb, távcsı, nagyítók, fényképezıgép, rádiós CD-s kazettás<br />
magnó.<br />
CD-k, magnókazetták<br />
Népi kismesterségek: szövıkeret, körmöcske, gyöngy, termések,<br />
szerszámok<br />
Diafilmek, diapozitívok:<br />
Közlekedési eszközök<br />
Ferkó meg a kresz<br />
Felnıttek és gyermekek munkája az óvodában I., II.<br />
Ahogy növekedtünk<br />
Állatok: kutya, macska, kecske, ló, tehén, sertés, juh, házinyúl, tyúk,<br />
liba, kacsa, pulyka, rovarok, állatok, madarak<br />
Az erdı állatai I. II.<br />
Mezı állatai<br />
Vizek állatai<br />
Az állatkertben élı állatok<br />
Háziállatok és kicsinyeik hangjai<br />
Munka:<br />
<br />
Kerti szerszámok, öntözı kannák, téli hólapátok, szánkók<br />
5.7. Munkajellegő tevékenységek<br />
Célunk: Cselekvı tapasztalás biztosításával a gyermeki munka<br />
megszerettetésén keresztül olyan készségek, tulajdonságok kialakítása,<br />
melyek pozitívan befolyásolják a gyermekek közösségi kapcsolatát,<br />
kötelességteljesítését. A gyermekek együttmőködésének,<br />
szervezıképességének fejlesztése.<br />
Óvodapedagógusok feladatai:<br />
394
A különbözı típusú munkajellegő tevékenységek tervezése s azok<br />
feltételének biztosítása 3-6-7 éves korban. Munkaeszközök<br />
használatának megtanítása.<br />
Az óvodai kompetencia programcsomaghoz ajánlott komplex<br />
képességfejlesztés megvalósítása.<br />
Amennyiben SNI-s gyerek az aktuális évben jár a csoportba akkor<br />
a sajátos igényeinek figyelembe vétele, a speciális megsegítése<br />
érdekében és folyamatos konzultáció a gyógypedagógussal.<br />
<br />
A különbözı típusú munkajellegő tevékenységek tervezése, s azok<br />
feltételeinek biztosítása<br />
A munkajellegő tevékenységek során a gyermekek tapasztalatokat<br />
győjtenek az ıket körülvevı világról, megismerik környezetüket, és<br />
kialakulnak bennük a munkavégzéshez szükséges készségek,<br />
képességek.<br />
A gyerekek munkajellegő tevékenysége a játékból bontakozik ki,<br />
elsısorban önmagukért és a közösségért végzik. Lehetıséget adunk arra,<br />
hogy a gyerekek saját személyük, illetve a csoport érdekében maguk<br />
végezhessenek olyan munkát, amelyre képesek. Kezdetben segítséggel,<br />
késıbb teljesen önállóan, öntevékenyen végzik ezeket a tevékenységeket.<br />
Úgy segítünk a gyermekeknek, hogy át tudják élni a munka örömét, az<br />
erıfeszítés szépségét, nehézségét. Ügyelünk arra, hogy tevékenységünk<br />
minta értékő legyen a gyerekek számára. Értékelésünk mindig személyre<br />
szabott, buzdító, megerısítı, konkrét, reális, hogy a gyermekekben<br />
pozitív viszonyt alakítsunk ki a munkához. Minden korcsoportnál<br />
fontosnak tartjuk az önkiszolgálást, testápolást, öltözködést, étkezést<br />
(lásd az egészséges életmód címő fejezetet, mely részletezi a tevékenység<br />
tartalmát) környezetgondozást.<br />
A 3-4 éves gyerekek figyelemmel kísérik a csoportszobák növényeinek<br />
gondozását. Tavasszal az udvar takarításában, ısszel a falevelek<br />
összegyőjtésében vesznek részt. A gyerekek erejükhöz mérten<br />
kapcsolódnak be a csoport rendbetételébe. Részt vesznek a játékok<br />
összeszedésében, elrakásában. Apróbb feladatokat szívesen vállalnak, és<br />
elvégzik azt (pl.: evıeszközök kiosztása, kenyér kínálása, seprő<br />
behozatala, stb.). A gyerekek együtt végzik az alkalomszerő, ismétlıdı<br />
munkákat, mint a játékok elrakása, csoportszoba átrendezése,<br />
tevékenységekhez használt eszközök kiosztása, összeszedése. Nagyon<br />
fontosnak tartjuk, hogy mi magunk is példát mutassunk a gyerekeknek.<br />
A 4-5 éves gyerekek segítenek a szobanövények locsolásában, az<br />
élısarok ápolásában, szívesen győjtik, bıvítik annak „kincseit”.<br />
Tevékenyen részt vesznek az udvar gondozásában, az avar győjtésében, a<br />
fő összegereblyézésében. Segítenek az akvárium tisztántartásában,<br />
395
lemossák a köveket, etetik az állatokat. Irányításunkkal madáreleséget<br />
készítenek, és részt vesznek a madáretetésben. Apróbb megbízásokat<br />
szívesen vállalnak, kért eszközöket behozzák, kiviszik, üzenetet adnak át.<br />
Az 5-6-7 éves gyerekek közösségi kapcsolatát jól fejleszti a naposi<br />
munka, amelyet önállóan végeznek. Ízlésesen, esztétikusan megterítenek,<br />
étkezés után segítenek a tányérok, evıeszközök, poharak<br />
összeszedésében, a terítı összehajtogatásában. A gyakori dicséret,<br />
elismerés hatására szívesen vállalnak alkalomszerő munkákat. Segítenek<br />
a csoportszoba díszítésében, játékok tisztításában, javításában.<br />
Tevékenyen részt vesznek a vitamin- és gyümölcssaláták, savanyúságok,<br />
kompótok készítésében, sütemények sütésében. Az élısarok<br />
gondozásában nagyobb önállóságot biztosítunk, ık is ültetnek virágokat,<br />
vetnek magokat, gondozzák, terméseket, bogyókat győjtenek, stb. A<br />
gyerekek közösen az óvodapedagógusokkal, dajkákkal végezzenek<br />
környezetszépítı munkákat. Részt vesznek a csoportszobában játékok<br />
lemosásában, polcok tisztításában. Lehetıséget adunk a gyermekeknek<br />
egyszerő javítások elvégzésére. Az udvaron és a kiskertben nekik<br />
megfelelı mérető szerszámokkal dolgoznak. İsszel segítenek a levél<br />
összegereblyézésében, télen a hólapátolásban, tavasszal a lenyírt fő<br />
összegereblyézésében. Télen gondoskodnak a madarakról, a csoportban<br />
gondozzák az akváriumot, halakat etetik.<br />
Ünnepekre apró ajándékokat, meglepetéseket készítenek a kisebbeknek<br />
és a felnıtteknek.<br />
A munkaeszközök használatának megtanítása<br />
Minden munkajellegő tevékenység bevezetésekor bemutatjuk a<br />
gyermekeknek, hogy az eszközökkel hogyan kell bánni. Segítünk abban,<br />
hogy az eszközök használatát megtanulhassák. Ezt nagymértékben<br />
elısegíthetjük azzal, ha minden munkajellegő tevékenységnek kialakítjuk<br />
szokásrendjét, és megfelelı mérető eszközöket biztosítunk. Felhívjuk a<br />
gyermekek figyelmét arra, hogy az eszközök helytelen használata<br />
balesetet okozhat.<br />
A fejlıdés várható eredménye az óvodáskor végén<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
A gyermekek szeretnek közösen dolgozni.<br />
Örülnek, ha kötelességüket teljesítik.<br />
Önállóan, igényesen végzik a naposi munkát.<br />
Szívesen vállalkoznak egyéni megbízások elvégzésére.<br />
Szívesen közremőködnek a növények, állatok gondozásában.<br />
396
Örömmel segítenek a társaiknak.<br />
Szeretnek meglepetést készíteni a kisebbeknek, szüleiknek, az óvoda<br />
dolgozóinak.<br />
Az eszközöket rendeltetésszerően használják.<br />
Munka jellegő tevékenységek tárgyi feltételei<br />
Önkiszolgáláshoz:<br />
tálalószekrény<br />
étkezéshez csoportonként annyi asztal, hogy kényelmesen elférjenek<br />
körülötte ülve a gyerekek,<br />
asztalterítık,<br />
a gyermekek számának megfelelıen: tányér, pohár, evıeszközök,<br />
asztalonként 1-1 szalvétatartó, szalvétával, kancsó<br />
kenyereskosár a kenyér kínálásához,<br />
szeméttároló<br />
partvis, seprő, lapát<br />
Naposi munkához:<br />
csoportonként 4-4 napos kötény (középsı, nagy csoport),<br />
asztalonként 1-1 tál, merıkanállal,<br />
a gyermekek számának megfelelı tányéralátét,<br />
evıeszközként kést, villát is használunk a kanál mellett,<br />
törlıruha<br />
Testápoláshoz: (a mosdóban)<br />
<br />
<br />
<br />
mosdókagylók<br />
folyékony szappan,<br />
a gyerekek számának megfelelı jellel ellátott törölközı, fogmosó<br />
pohár, fogkefe<br />
Öltözködéshez:<br />
<br />
A folyosón elhelyezett öltözırekeszek polccal, fogasokkal a levetett<br />
ruhák részére.<br />
Környezetgondozáshoz:<br />
lombseprők (gyermek mérető)<br />
gereblyék<br />
hólapátok<br />
kosarak, szeméttároló<br />
Csoportszoba díszítéshez:<br />
cserepes virágok<br />
397
Élısarokhoz:<br />
akvárium, halacskák<br />
termések tárolásához tálcák, kis kosarak<br />
Madáretetéshez:<br />
madáretetık, odú, eleség<br />
Sütéshez, aszaláshoz, pároláshoz:<br />
gáztőzhely tepsikkel, mérleg, sodrófa<br />
liszt, méz, főszerek stb. (pl. mézeskalács-készítéshez)<br />
Gyümölcssaláta-, savanyúságkészítéshez:<br />
tároló-, győjtı edények, tálak<br />
tompa hegyő kés (a gyerekek számának megfelelıen)<br />
Diótöréshez:<br />
kalapács<br />
Termésgyőjtésekhez:<br />
<br />
kis kosarak<br />
Barkácsoláshoz:<br />
barkácskészlet<br />
Rendrakáshoz:<br />
polcok, játéktároló tálcák, kosarak<br />
Az elkészült munkák tárolásához, rendszerezéséhez:<br />
rekeszekkel elválasztható szekrények<br />
fali tárolók (zsebes) textilbıl<br />
Ajándékkészítéshez:<br />
<br />
a rajzolás, kézimunka, mintázás eszközei<br />
Varráshoz: tompa hegyő tők<br />
6. Óvodánk sajátos feladatai<br />
Gyermekvédelem<br />
Óvodásaink eltérı szociokulturális környezetbıl kerülnek óvodába, az<br />
igen jól szituált családoktól a minimális megélhetést is alig biztosító<br />
családokig. Fontos feladatunk az egyéni sorsokkal való törıdés. Ennek a<br />
398
munkának hagyományai vannak az óvodánkban, a gyermekvédelmi<br />
tevékenység a jövıben is fontos feladatunk.<br />
Célunk:<br />
<br />
<br />
Évenként feltárjuk azokat a körülményeket, amelyek óvodásaink<br />
családi helyzetét hátrányosan érintik, illetve veszélyeztetik.<br />
A hátrányok és a veszélyeztetettség csökkentése.<br />
Feladatunk:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Családlátogatások a gyermekvédelmi problémák feltárása, megelızése<br />
érdekében. A hátrányos helyzető, a halmozottan hátrányos helyzető<br />
és veszélyeztetett gyerekek kiszőrése és figyelemmel kísérése.<br />
A családi háttér megfelelı ismeretében segítségnyújtás a hátrányok<br />
enyhítésére, az óvodai keretek közötti prevenció, kompenzálás<br />
biztosítása.<br />
Az egyéni bánásmód, a családi nevelés gyermekiránti felelısségének<br />
erısítése, bizalomra épülı, együttmőködı, egyéni személyes<br />
kapcsolattartás. Érezniük kell a szülıknek, hogy segíteni akarunk, és<br />
bizalommal kezeljük problémáikat.<br />
A szülık rendszeres tájékoztatása gyermekük fejlıdésérıl, szükség<br />
esetén szakember segítségének felajánlása.<br />
A szülıvel közvetlen viszony, partneri kapcsolat kialakítására<br />
törekvés.<br />
A szülık felvilágosítása az önkormányzat, a hivatal gyermekvédelmi<br />
támogatásának lehetıségeirıl.<br />
Rendszeres óvodalátogatás figyelemmel kísérése, hiányzás esetén<br />
hatékony intézkedés.<br />
Nyugodt, családias, szeretetteljes gondoskodó óvodai környezet<br />
biztosítása.<br />
Személyes törıdéssel és fejlesztéssel a gyermekek fejlıdésének<br />
segítése.<br />
A gyermekek magatartásában fejlıdésében szociális helyzetében<br />
történı változások folyamatos figyelése. A gyermekvédelmi felelıssel<br />
közösen a változások okának feltárása és a probléma megoldásának<br />
keresése.<br />
Állami gondozásból a családba örökbe fogadott gyermekekre<br />
fokozottan odafigyelünk, a családotthonos gyerekek óvodai felvételét<br />
biztosítjuk, segítjük beilleszkedésüket, ezért együttmőködünk a<br />
gyermekvédelmi munkában érdekelt szakemberekkel. A<br />
gyermekvédelmi munka valamennyi óvodapedagógus feladatkörébe<br />
beletartozik, melyet a gyermekvédelmi felelıs koordinál.<br />
A belsı kapcsolatrendszer mőködtetése:<br />
399
Kapcsolatot tartanak egymással a csoport óvónıi, a gyermekvédelmi<br />
felelıs és az óvodavezetı.<br />
A gyermekvédelmi felelıs személyérıl a szülıket tájékoztatjuk.<br />
Külsı kapcsolatok<br />
<br />
Kapcsolattartó elsısorban a családgondozó, Polgármesteri Hivatal<br />
jegyzıje, gyámügyi elıadó, a Gyermekvédelmi Szociális Bizottság,<br />
Gyermekjóléti Szolgálat, Gyámügyi Hatóság (árvaellátás), helyi orvos,<br />
védınık, Cigány Kisebbségi Önkormányzat, Területi Nevelési<br />
Tanácsadó, Tolna Megyei Szakértıi és Rehabilitációs Bizottság,<br />
Gyermek ideggondozó (pszichés problémák esetén).<br />
Számon tartjuk:<br />
<br />
<br />
<br />
a hátrányos helyzető,<br />
halmozottan hátrányos helyzető, gyermekeket<br />
a veszélyeztetett helyzető gyermekeket<br />
SNI-s gyermekek integrált óvodai nevelése<br />
Az SNI-s gyermekek társadalmi beilleszkedése, esélyegyenlıségük<br />
feltételeinek megteremtése, integrált keretek között folyó nevelésük<br />
megszervezése, a szocializációt segítı folyamatok biztosítása, a<br />
biztonságot nyújtó szeretetteljes légkör megteremtése az intézmény<br />
fontos feladata.<br />
Az integrált nevelés elınyei:<br />
együtt tevékenykedés<br />
a társaktól tanult magatartási minta, szokás<br />
fejlıdik önbizalmuk, önállóságuk, önismeretük<br />
megtanulják elfogadni és elfogadtatni a másságukat<br />
ösztönzıleg hat rájuk a többi gyerek eredménye<br />
megtanulnak odafigyelni másokra<br />
Várható eredmények óvodáskor végére:<br />
Az SNI-s gyerekek akaratereje, önállósága fejlıdik, egészséges<br />
énképük, önbizalmuk megalapozódik<br />
Kommunikációs és együttmőködési készségük fejlıdik<br />
Képessé válnak a közösségbe való beilleszkedésbe<br />
Alkalmazkodókészségük, toleranciájuk, empátiájuk fejlıdik az<br />
együttnevelés során.<br />
Óvodánkban a 2007/2008-as nevelési évtıl IPR team mőködik<br />
400
Intézményünk elvégzi saját helyzetelemzését, a célrendszer<br />
megfogalmazását a várható eredmények és az intézményi sajátosságok<br />
figyelembevételével.<br />
Minden évben pályázunk támogatásra, és ha a pályázati feltételeknek<br />
megfelelünk, akkor átdolgozzuk a programunkat, és annak megfelelıen<br />
végezzük munkánkat.<br />
Aktualizáljuk, és megújítjuk a meglévı partneri kapcsolatainkat.<br />
Céljaink:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Esélyegyenlıtlenség csökkentése, különösen a kommunikáció és<br />
a szocializáció fejlesztésével, erısítésével.<br />
Felzárkóztató és tehetséggondozó feladatok ellátása.<br />
Szeretetteljes, biztonságérzetet adó érzelem gazdag óvodai élet<br />
megteremtése, ahol a gyermekközpontúság úgy jelenik meg, hogy<br />
gyermeki tartást, önállóságot, s ebbıl az önállóságból fakadó<br />
egészséges öntudatot, kibontakozási és önmegvalósítási lehetıséget<br />
ad a gyereknek.<br />
Minden gyermek ismerje meg és tudja meg testi, lelki, szellemi<br />
értékeit, de azt is érzékelje, hogy mik a hiányosságai, ezt fogja fel<br />
természetesen minden lelki feszültség nélkül.<br />
Arra törekszünk, hogy a gyerek önmaga szükségletének<br />
megfelelıen, önmaga ütemében, önmagához viszonyítva<br />
fejlıdjék- szem elıtt tartva az iskolára való felkészülést.<br />
Az óvodásaink nyugodt, harmonikus, egészséges fejlıdésének<br />
elısegítése, a magasabb rendő érzelmek kibontakoztatása az életkori<br />
és egyéni sajátosságok figyelembevételével.<br />
A sokoldalú képességfejlesztéssel a gyermeki személyiség<br />
egészére irányuló fejlıdés biztosítása és az iskolai életmódra<br />
felkészítés.<br />
<br />
<br />
<br />
A gyermekek és a mővészetek közötti érzelmi kötıdés kialakítása.<br />
A kultúrák átörökítése, hagyományok ápolása<br />
Az etnikai kisebbséghez tartozó gyermekek kultúrájának ápolása,<br />
identitásuk erısítése (cigány mesék, dalok)<br />
Feladataink:<br />
Szervezési feladatok<br />
A fenntartóval közösen az adatlapok kitöltése, és támogatás beadása<br />
az OKM-hez<br />
Az integrációt elısegítı csoportalakítás<br />
A szülık munkába állását lehetıvé tevı nyitva tartás kialakítása<br />
A gyerekek felvételénél a jogszabályoknak megfelelıen biztosítjuk<br />
/11/1994(06.08)MKM 39/D, 39/E§/ a hátrányos és halmozottan<br />
hátrányos helyzető gyerekek arányos elosztása.<br />
401
Nevelıtestület együttmőködése<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Rendszeres team munka valamennyi munkatárs részvételével<br />
Az óvodai integrációs program megbeszélése, feladatok felosztása<br />
Célrendszer megfogalmazása, a helyi sajátosságok figyelembe vételével<br />
Az óvodai integráció beépítése a helyi programba<br />
Pedagógiai munka kiemelt területei<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
HHH-s gyerekek nevelésénél, fejlesztésénél a differenciált egyéni<br />
bánásmód érvényesül.<br />
Kommunikációs nevelés<br />
Érzelmi nevelés, szocializáció az intézményes nevelésbe illeszkedés<br />
elısegítése, bizalom, elfogadás, együttmőködés<br />
Egészséges életmódra nevelés<br />
Érzelmi biztonságot nyújtó szeretetteljes családias légkörben, a<br />
másság elfogadását erısítı integrált nevelés.<br />
Tanulást segítı módszerek alkalmazása:<br />
kooperatív technikák,<br />
drámapedagógia és<br />
projektmódszer<br />
Együttmőködések az óvodán kívüli szervezetekkel<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Egészségügyi szőrıvizsgálatok kezdeményezése<br />
Gyermekorvossal partnerségi kapcsolat kialakítása<br />
Gyermekjóléti szolgálattal a partneri kapcsolat kialakítása<br />
Szociális ellátórendszerrel való aktív együttmőködés<br />
Szakmai szolgáltatókkal való együttmőködés<br />
Kisebbségi önkormányzattal való együttmőködés<br />
Civil szervezetekkel való együttmőködés<br />
Szülıkkel való kapcsolattartás együttmőködés<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Partneri, személyes kapcsolat kialakítása minden szülıvel<br />
A gyermekek egyénre szabott beszoktatásának biztosítása<br />
A hhh-s gyermekek számára az esélyegyenlıség megteremtése<br />
Fogadó órák egyéni beszélgetések, programok tartása<br />
Partnerközpontú mőködés szülıi igények kiszolgálása<br />
Intézményi önértékelés eredményesség<br />
<br />
Intézményi önértékelés készítése<br />
402
Eredményesség (indikátorok teljesülése)<br />
Óvoda-iskola átmenet támogatása<br />
Iskola érettség elérését támogató pedagógiai munka<br />
Iskolaválasztás segítése, támogatása<br />
A gyermekek fejlıdésének után követése az általános iskola elsı<br />
évében<br />
Ovi-suli program<br />
Célcsoportok<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Óvodások, leendı elsı osztályosok különös tekintettel a hátrányos és<br />
a halmozottan hátrányos helyzető gyermekekre.<br />
Óvodapedagógusok<br />
Az iskola tanítói és pedagógusai<br />
A HHH-s gyermekek szülei<br />
Kisebbségi csoportok<br />
Alapelveink:<br />
Érzelmi biztonságot nyújtó, bizalmas, közvetlen, szeretetteljes,<br />
családias légkört teremtsünk.<br />
A gyermekek egyéni fejlettségének, haladási tempójának figyelembe<br />
vételével történı tevékenységek szervezése.<br />
Az érzelmekre épülı kapcsolatteremtı képességek megerısítésével<br />
segítsük a barátkozást, tegyük lehetıvé, hogy minden gyerek<br />
megtalálhassa helyét, szerepét a csoportban.<br />
Önmaguk és mások tiszteletére, szeretetére, megbecsülésre neveljük a<br />
gyermekeket.<br />
A szociális érzékenységük kialakításával segítsük a másság<br />
elfogadását.<br />
A fejlesztıcsoport célja, feladata:<br />
A hátrányos helyzető és a halmozottan hátrányos helyzető tanulók<br />
esélyeinek növelése az új intézményrendszerben.<br />
Az óvoda kiemelt feladata, hogy valamennyi hátrányos helyzető<br />
kisgyermek már három éves korában az óvodába kerüljön, hogy az ott<br />
folyó nevelı-gondozó munkával segíteni tudják hátrányaik<br />
csökkentését és a sikeres iskolakezdést.<br />
Arra törekszünk, hogy a gyermekeket egyéni képességeiknek<br />
megfelelıen úgy neveljük és fejlesszük, hogy a környezetükben jól<br />
eligazodjanak, együttmőködık, kapcsolatteremtık legyenek, és<br />
képesek legyenek az iskolai tanulmányok megkezdésére.<br />
403
A gyermekek életkori sajátosságaihoz, érdeklıdéséhez igazított, az<br />
egyéni adottságokat, fejlıdési ütemet messzemenıen figyelembe vevı<br />
tanulás megszervezése<br />
harmonikus, nyugodt légkör biztosítása<br />
az óvodában kialakított szokások továbbépítése<br />
az óvodai módszerekre, játékosságra, kooperatív tevékenységekre<br />
épülı sikeres tanulási helyzetek teremtése<br />
gyermekbarát, életkori sajátosságuknak megfelelı esztétikus csoport<br />
(mese, játszó, beszélgetı sarkos stb.)<br />
Fontosnak tartjuk a tapasztalatok kölcsönös átadását, a megszerzett<br />
információk közös értékelését, az összefüggések keresését, a<br />
folyamatos fejlesztés keresésének útját.<br />
7. A program erıforrásai<br />
7.1. Személyi feltételek<br />
Az óvoda élén tagóvoda-vezetı áll, aki heti 30 órában csoportban<br />
dolgozik.<br />
Az intézmény vezetıjét a nevelımunka tervezésében és az irányításban<br />
segítik:<br />
<br />
<br />
<br />
a munkaközösség-vezetı<br />
a közalkalmazotti tanácstag<br />
a gyermekvédelmi felelıs<br />
Felsıfokú képzettséggel rendelkezı óvónık száma:<br />
Szakközépiskolai végzettséggel gyermekgondozó: 1 fı<br />
Szakképzett dajkák száma:<br />
3 fı<br />
6 fı<br />
A nevelımunkát az óvoda teljes nyitvatartásában az óvodapedagógus<br />
végzi. Személye kulcsszereplı a nevelésben. Értékfelfogása erısen hat a<br />
gyermekekre. Éppen ezért nem mindegy, milyen értékeket közvetít, s<br />
azokat milyen tudatosan képviseli. Gyakran elıfordulnak értékellentétek<br />
a szülık és az óvoda között. A óvodapedagógus vállalja fel a tapintatos<br />
meggyızést, ha azzal a gyermekek érdekeit védi. E programot megvalósító<br />
óvodapedagógus közvetítse a mővészetek tradicionális értékeit. Vállalja az<br />
ízlésformálást az óvoda tágabb környezetében is. Az óvodapedagógus<br />
legyen képes énekével, mesemondásával, bábozásával, alkotásaival<br />
esztétikai élményhez jutatni a gyermekeket. Fejlesztésükhöz alkalmazzon<br />
egyéni módszereket, egyéni fejlesztéső programokat úgy, hogy a<br />
gyermekek pozitív énképe és önbizalma kialakulhasson. Az<br />
óvodapedagógusnak legyen igénye az önmővelésre, a körülményekhez<br />
képest teremtsen lehetıséget a szakmai tájékozottságának,<br />
szaktudásának fejlesztéséhez. Személyiség vonásaiban jelenjen meg a<br />
404
humanizmus, a pedagógiai optimizmus, tetteiben legyen érezhetı a<br />
hitelesség, tapintat és az empátia. Egy gyermekcsoport életét két<br />
óvodapedagógus irányítja. Az óvodapedagógus-párok tudjanak együtt<br />
tervezni, tudjanak összehangoltan feladatokat megosztva dolgozni.<br />
Legyenek képesek pedagógiai elveiket, nevelési gyakorlataikat egyeztetni.<br />
(Ehhez szükséges a két óra átfedési idı.) A migráns gyermekeket nevelı<br />
óvodapedagógus feladata lehetıséget teremteni ahhoz, hogy a gyermekek<br />
megismerhessék egymás kultúráját, anyanyelvét. Az óvodapedagógusok<br />
vonják be a dajkákat a közösségi élet és az egészséges életmód<br />
szokásainak megtervezésébe, elemzésébe. Közösség tagjaként minden<br />
óvodapedagógus vállaljon felelısséget a közösen kitőzött feladatok<br />
megvalósításáért.<br />
Nevelımunkánk aktív segítıi a dajkák, hiszen a párhuzamos<br />
tevékenység megvalósításának alapfeltétele több felnıtt jelenléte.<br />
Az ı feladatuk rendkívül szerteágazó.<br />
A beszédhibák korrigálására logopédus biztosított.<br />
A kisebb javításokat és a fő nyírását az intézményi karbantartó végzi.<br />
7.2. Tárgyi feltételek<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
A tárgyi felszereléseket a gyerekek számára hozzáférhetı módon és<br />
biztonságukra figyelve kell elhelyezni.<br />
Rendelkezni kell a helyi nevelési program megvalósításához szükséges<br />
tárgyi feltételekkel.<br />
Az óvoda tárgyi feltételei a helyi viszonyokat, a szőkös költségvetést<br />
figyelembe véve jónak mondhatók. Ez köszönhetı az<br />
óvodapedagógusok, gondozónı, dajkák lelkes igyekezetének, a szülık<br />
önzetlenségének, akik mindig segítenek a szakmai feltételek<br />
gazdagításában, bıvítésében, a környezet szépítésében.<br />
Az alapvetı tárgyi feltételek (asztalok, székek, fektetık, öltözıi<br />
fogasok, mosdó-WC. felszerelései) a gyermeklétszámnak megfelelıen<br />
biztosítottak. Karbantartásukat, pótlásukat, bıvítésüket, a<br />
programunk megvalósításához folyamatosan kell végezni.<br />
A gyermekheverıket beépített illetve erre a célra szolgáló szekrényben<br />
tároljuk.<br />
Óvodánk 1 színes TV-vel, 1 videolejátszóval, 4 magnós rádióval, 1 db<br />
DVD lejátszóval, 2db digitális fényképezıgéppel rendelkezik.<br />
A szakkönyveink egy részét az óvodavezetıi irodában, a napi<br />
használathoz szükségeseket a csoporttermekben polcokon tároljuk. A<br />
szakkönyvek beszerzése folyamatosan történik.<br />
A különbözı tanulást segítı eszközöket, kellékeket, bábokat a<br />
csoportokban, illetve a folyosói szertárban és beépített szekrényekben<br />
tároljuk.<br />
A gyermekek által végzett sütéshez, fızéshez saját tőzhelyünk van.<br />
405
Ehhez szükséges eszközök beszerzését folyamatosan biztosítani kell.<br />
Az óvoda épületének és udvarának rendben tartásához, a higiénés<br />
feltételek megteremtéséhez a megfelelı mennyiségő takarítóeszköz<br />
biztosított. A mosást automata mosógéppel végzik.<br />
Az udvari játékfeltételek: fix fajátékok száma a jelenlegi létszámhoz<br />
elég. Esztétikusak nagy részük az uniós elvárásoknak megfelel. A<br />
hasznos idı eltöltése és a mozgásfejlesztés érdekében fokozatos<br />
bıvítésére szükség van.<br />
A mozgásfejlesztı eszközök beszerzését a jövıben pályázatok<br />
beadásával is szeretnénk bıvíteni.<br />
A program megvalósításához szükséges tárgyi feltételek beszerzését<br />
folyamatosan végezzük. Az ehhez szükséges anyagi források<br />
megteremtését költségvetésbıl, pályázati pénzek elnyerésébıl, alapítványi<br />
támogatásokból és a Szülıi szervezet által szervezett rendezvények<br />
bevételével szeretnénk biztosítani.<br />
8. Óvodánk kapcsolat rendszere<br />
8.1. Óvoda-család<br />
Az óvodában arra törekszünk, hogy a szülık megelégedésére a családi<br />
nevelést kiegészítve ápoljuk, védjük, szocializáljuk, neveljük, fejlesszük a<br />
gyermekeket. A szülıket nevelı partnereknek tekintjük, ismertetjük velük<br />
nevelıi felfogásunkat, programunk célját, feladatát. Minden lehetıséget<br />
megragadunk annak érdekében, hogy a családi nevelési eljárásokat,<br />
szokásokat megismerjük, és hatékony segítséget nyújtsunk a<br />
gyermekek fejlesztéséhez, ha a szülı kéri. Az óvodai nevelés nem lehet<br />
eredményes a családi megerısítés nélkül, elengedhetetlen az<br />
összhangban történı nevelés. A gyerekek egyéni fejlıdésérıl<br />
folyamatosan konzultálunk a szülıkkel. Fontosnak tartjuk a hiteles<br />
tájékoztatást, a problémaérzékenységet, a tapintatot és az elıremutató<br />
segítséget. Óvodánk nyitott, a szülık igényeinek megfelelıen lehetıséget<br />
adunk arra, hogy elızetes megbeszélés alapján bármikor betekintést<br />
nyerjenek gyermekeik óvodai életébe (nyíltnapok). A szülıknek<br />
tapasztalniuk kell, hogy tiszteletben tartjuk nevelési elveiket, hogy<br />
szeretjük gyermekeiket. Családdal történı nyílt, ıszinte együttmőködés<br />
csak kölcsönös bizalom útján valósulhat meg, erre kijelölt helyet<br />
biztosítunk. Arra törekszünk, hogy emberi magatartásunkban, szakmai<br />
felkészültségünkben egyaránt példamutatóak legyünk. A<br />
kapcsolattartásban figyelembe vesszük a család sajátosságait, és a család<br />
igényeihez igazodva segítünk. Nagy hangsúlyt fektetünk a szülık<br />
szemléletformálására, a folyamatos információ áramoltatásra, óvodánk<br />
tartalmi munkájának megismertetésére.<br />
406
A kapcsolattartás formái:<br />
a beíratás az elsı személyes kapcsolat felvétele<br />
összevont és csoport szülıi értekezletek<br />
családlátogatások<br />
egyéni beszélgetések és aktuális eset megbeszélések, napi<br />
kapcsolattartás<br />
közös ünnepélyek: télapó, farsang, anyák napja, nagycsoport<br />
búcsúzása<br />
kulturális rendezvények: szüreti nap, gyermeknap<br />
közös kirándulások évente egyszer<br />
nyitott óvoda: a szülık részvétele elızetes megbeszélés alapján, nyitott<br />
napon,<br />
nyitott napon bemehet gyermeke csoportjába, ahol megismerheti<br />
gyermeke<br />
óvodai életét.<br />
fali- és oviújság<br />
fogadóórák igény szerint<br />
együttmőködés a Szülıi Szervezettel<br />
igény és elégedettségi vizsgálatok<br />
8.2. Óvoda-iskola<br />
Az óvoda – iskola átmenet a kompetencia alapú óvodai nevelés<br />
szakmai koncepcionális kérdése. Az iskolakezdés szükséges feltétele<br />
a testi, lelki és szociális érettség.<br />
A kompetencia alapú nevelés megalapozza a kulcskompetenciákat,<br />
az óvoda – iskola átmenetet, ezért az óvoda- iskola átmenet új<br />
értelmezést kap.<br />
Az óvoda-iskola kapcsolatában arra törekszünk, hogy az iskola<br />
megismerje azt a szándékunkat, hogy a gyermekeket az egyéni<br />
képességek figyelembe vételével úgy neveljük, fejlesztjük, hogy<br />
környezetükben jól eligazodjanak, együttmőködık, kapcsolatteremtık<br />
legyenek és legyenek képesek az iskolai tanulmányok megkezdésére.<br />
Fontosnak tartjuk, hogy az átmenetet minél zökkenımentesebbé tegyük.<br />
Ennek érdekében folyamatos, rendszeres, hagyományteremtı és -<br />
megtartó kapcsolatra törekszünk, mely során lehetıség van egymás<br />
nevelési céljainak, elképzeléseinek megismerésére. A jó kapcsolat alapja<br />
az egymás munkája iránti tisztelet és megbecsülés, OVI-SULI Program. 6-<br />
7 éves korra a gyerek belép a lassú átmenetek azon korszakába,<br />
amelyben az óvódásból iskolássá érik. A rugalmas beiskolázás lehetıséget<br />
biztosít az egyéni fejlettség szerinti beiskolázásra.<br />
Az együttmőködés formái:<br />
407
kölcsönös látogatások, tapasztalatgyőjtés. Az I. osztályosokat tanév<br />
elején meglátogatjuk az iskolában. A leendı elsıs nevelık pedig a<br />
nagycsoportosokat látogatják az év folyamán az óvodában.<br />
szakmai tanácskozás, megbeszélés olyan pedagógiai pszichológiai<br />
témákban, amelyek segítik az óvodai-iskolai átmenet<br />
zökkenımentesebb megvalósítását. (pl. magatartászavar,<br />
személyiségzavarok, a nehezen kezelhetı gyerekek problematikája, a<br />
gyermeki másság kezelése stb.)<br />
szülıi értekezleteken való részvétel: a leendı elsıosztályos nevelık<br />
tájékoztatják az iskolába lépı gyermekek szüleit pedagógiai<br />
elképzeléseikrıl és az iskolába lépés teendıirıl.<br />
a gyermekek látogatása az iskolában, ismerkednek az iskolai<br />
környezettel és a tanítókkal.<br />
közös rendezvények<br />
8.3. Óvodánk egyéb kapcsolatai<br />
Fenntartóval<br />
Kapcsolatunk részben hivatalos, részben pedig segítı, támogató jellegő.<br />
Formái:<br />
<br />
<br />
Kölcsönös tájékoztatás, egyéni megbeszélések.<br />
Óvodavezetı beszámolója<br />
I. Béla Gimnáziummal:<br />
<br />
az intézményvezetık, igazgatótanács és a közalkalmazotti tanács<br />
megbeszélései (részben hivatalos és részben segítı, támogató jellegő).<br />
Problémáink megoldását a segítıkészség és együttmőködés jellemzi.<br />
Közmővelıdési intézményekkel<br />
Folyamatos, hagyományteremtı kapcsolatra törekszünk a Szekszárdi<br />
Babits Mővelıdési Házzal.<br />
Formája: gyermekmősorokon, színházlátogatásokon való részvétel a<br />
gyermekekkel.<br />
Kapcsolat az egészségügyi szervekkel: Védınık, orvos, fogorvos,<br />
családsegítı szolgálat (GYIVI) gyermekjóléti szolgálat, gyermekotthon.<br />
408
Formái:<br />
alkalmankénti esetmegbeszélések<br />
tájékoztató elıadások szervezése a szülıknek<br />
évente orvosi vizsgálat minden csoportban<br />
tanköteles korú gyerekek iskola alkalmassági vizsgálata<br />
hallás, látás vizsgálat évente<br />
évenkénti fogászati szőrés<br />
Védınıi tisztasági vizsgálat havonta<br />
Gyermekjóléti szolgálattal rendszeres kapcsolattartás<br />
Kapcsolat a szakmai szervezetekkel:<br />
<br />
Baranyai Pedagógiai Szakszolgálatok és Szakmai Szolgáltatások<br />
Központja. Eötvös József Pedagógiai Szolgáltató.<br />
Folyamatosan figyelemmel kísérjük a felkínált szakmai képzéseket,<br />
programokat és érdeklıdésünknek, illetve a helyi óvodai programunk<br />
megkívánta fejlesztési lehetıségeknek megfelelıen részt veszünk azokon.<br />
Szakmai tevékenységünk fejlesztése, megújulása érdekében igénybe<br />
vesszük segítségüket.<br />
Kapcsolat a Szakszolgálattal:<br />
Nevelési Tanácsadó<br />
Megyei Tanulási Képességet Vizsgáló Bizottság<br />
Formái:<br />
alkalmankénti konzultáció, tanácsadás kérése<br />
iskolaérettség eldöntésében segítségnyújtás kérése<br />
Nemzeti - etnikai kisebbségi önkormányzattal.<br />
Szociális hátterük, problémájuk, megismerésére és a folyamatos<br />
segítségnyújtás érdekében napi kapcsolattartásra és<br />
információcserére van szükség, kiemelve az óvoda pártfogói<br />
szerepét.<br />
Formái<br />
rendszeres konzultációk<br />
segítségnyújtás a helyi cigányhagyományok felkutatásában,<br />
felelevenítésében, cigányképzımővészek alkotásainak bemutatása.<br />
Egyéb kapcsolat: Nyugdíjas Érdekszövetség, Zöld Sziget,<br />
Horgászegyesület.<br />
409
9. Az intézményünk speciális szolgáltatásai<br />
Nevelési idıben végzett térítésmentes szolgáltatás.<br />
Logopédia: speciális fejlesztés a beszédhibás gyermekek részére, 4-7.-éves<br />
korúak részére.<br />
Fejlesztı és gyógypedagógus: a rászoruló gyerekek fejlesztése.<br />
9.1. Nevelési idın túl térítésmentes szolgáltatás:<br />
5-6-7.-éves korúak részére angol-német nyelvoktatás, foci.<br />
Összegezve a szakmai dokumentumokat és azok egymásra épülését<br />
Óvodánk írásos dokumentumai<br />
Az óvodai nevelés országos alapprogramja<br />
Központi<br />
I. Béla Gimnázium Informatikai Szakközépiskola, Kollégium, Általános<br />
Iskola és Óvoda Pedagógiai Programja<br />
Az óvoda pedagógiai mőködési terve<br />
(Az óvoda éves munkaterve)<br />
Óvodai munkaközösség terve<br />
Feltáró elemzı munka kiemelt pedagógiai<br />
Megfigyelések, kísérletek, bemutatók tervezése<br />
A gyermekcsoportok nevelési, fejlesztési terve<br />
Az egyéni fejlıdés, fejlesztés dokumentumai<br />
410
Felvételi és mulasztási napló (a gyermekek legfontosabb adatai)<br />
Pontos adatkezelés, naprakész nyilvántartás<br />
A programhoz az Óvodai nevelés a mővészetek eszközeivel és a<br />
kompetencia programcsomag által javasolt dokumentumokat<br />
használjuk:<br />
Csoportnapló<br />
411
A PEDAGÓGIAI <strong>PROGRAM</strong><br />
ELFOGADÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSA<br />
Ez a pedagógiai program határozatlan idıre szól. Felülvizsgálatát<br />
kétévente elvégezzük. A felülvizsgálati cikluson belüli módosításra a<br />
fenntartó, a nevelıtestület (50 % +1 fı), az igazgató, illetve a szülıi<br />
közösség (Csúcs SZMK) kezdeményezésére kerülhet sor.<br />
A módosítás elfogadásáról kétharmados többséggel kell döntést hozni.<br />
Módosítás esetén is végig kell járni a kötelezı legitimációs utat.<br />
Elızmények:<br />
Az I. Béla Gimnázium nevelıtestülete 2008. november 26-án kelt<br />
határozatával, a diákönkormányzatok és az intézményegységek szülıi<br />
közössége véleményének kikérésével az összehangolt és felülvizsgált<br />
pedagógiai programját elfogadta.<br />
A fenntartói felterjesztés napja: 2008. november 28.<br />
Szekszárd és Szedres Közoktatási Intézményfenntartó Társulása nevében<br />
eljáró Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Mővelıdési és<br />
Oktatási Bizottsága Szedres Község Önkormányzatának egyetértésével<br />
54/2009. (III. 25.) számú határozatával az I. Béla Gimnázium pedagógiai<br />
programját jóváhagyta.<br />
A jóváhagyott pedagógiai program 2009. március 26-tól érvényes.<br />
A pedagógiai program felülvizsgálata:<br />
Az I. Béla Gimnázium pedagógiai programjának felülvizsgálata a<br />
Kollégiumi Nevelés Országos Alapprogramjának és az Óvodai Nevelés<br />
Országos Alapprogramjának módosulása miatt a nevelıtestület<br />
jogszabályban elıírt kötelezettsége.<br />
A 2009-<strong>2010.</strong> tanévben a TÁMOP 3.1.4 „Kompetencia alapú oktatás,<br />
egyenlı hozzáférés – innovatív intézményekben” c. pályázatunkban vállalt<br />
tevékenységek sikeres megvalósítása és az intézményegységekben folyó<br />
pedagógiai innováció fenntarthatósága szükségessé tette a pedagógiai<br />
program módosítását.<br />
Az I. Béla Gimnázium nevelıtestülete <strong>2010.</strong> tavaszán felülvizsgálta a<br />
2009-ben jóváhagyott dokumentumot. A felülvizsgálat során felhasználta<br />
a kompetencia alapú oktatás, nevelés implementációja során szerzett<br />
tapasztalatait.<br />
A felülvizsgálat során véleményt nyilvánított a szülıi szervezet és a<br />
diákönkormányzat.<br />
412
A pedagógiai program elfogadása:<br />
Az I. Béla Gimnázium nevelıtestülete <strong>2010.</strong> június 9-én kelt<br />
határozatával, a diákönkormányzatok és az intézményegységek szülıi<br />
közössége véleményének kikérésével a felülvizsgált pedagógiai<br />
programját elfogadta.<br />
A fenntartói felterjesztés napja: <strong>2010.</strong> június 22.<br />
A pedagógiai program jóváhagyása:<br />
Hajós Éva<br />
igazgató<br />
Szekszárd és Szedres Közoktatási Intézményfenntartó Társulása nevében<br />
eljáró Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Mővelıdési és<br />
Oktatási Bizottsága ……………… számú határozatával az I. Béla<br />
Gimnázium pedagógiai programját jóváhagyta.<br />
A jóváhagyott pedagógiai program <strong>2010.</strong> szeptember 1-tıl érvényes.<br />
Szekszárd, <strong>2010.</strong> ………………………<br />
Horváth István<br />
polgármester<br />
413