dolgozat - Pécsi Tudományegyetem
dolgozat - Pécsi Tudományegyetem
dolgozat - Pécsi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Szkeptikus kritikák: Aenesidemus<br />
Az „elme” (Gemüth) meghatározásának problémáját Kant és Reinhold mellett Gottlob Ernst<br />
Schulze dolgozza ki. Schulze (akitől Fichte is igen fontos impulzusokat kapott) 1792-ben,<br />
„Aenesidemus” írói álnéven jelentette meg Aenesidemus, avagy Reinhold professzor úr<br />
Jénában előterjesztett elementáris filozófiájának alapjairól, valamint az észkritika<br />
jogosulatlan igényeivel szembeni szkepticizmus védelmezése (Aenesidemus oder über die<br />
Fundamente der von dem Herrn Professor Reinhold in Jena gelieferten Elementar-<br />
Philosophie. Nebst einer Verteidigung des Skeptizismus gegen die Anmassungen der<br />
Vernunftkritik) 123 című, dialógus formában megírt könyvét. Az általa létrehozott vitahelyzet a<br />
következőképpen rekonstruálható.<br />
Kant soha nem mondja ki egyértelműen, mi is az elme a maga valóságában. 124<br />
Schulze/Aenesidemus Kant szubjektivitás-elméletére irányuló kritikájának fő tézise szerint az<br />
elme nem lehet puszta fenomén (fenomenon), hiszen akkor nem lehetne a szükségszerűség<br />
forrása. Schulze három olyan lehetséges esetet vizsgál, amelyek megfeleltethetők lennének az<br />
elme valódi természetének: az elme vagy Ding an sich 125 vagy noumenon 126 vagy<br />
transzcendentális eszme (idea). Mindhárom lehetőség inkonzisztens a kanti elmélettel. Amit<br />
az észkritika a racionális pszichológiával, kozmológiával és teológiával kapcsolatban kifejt,<br />
ugyancsak összeegyeztethetetlen azzal az elmélettel, mely szerint megismerésünk az elmében<br />
megalapozott szükségszerűséggel rendelkezik. 127<br />
Schulze kritikájának másik fontos célpontja Reinhold képzeten alapuló tudat-tétele<br />
volt, amely ellen a következőképpen érvelt. „Ha az én-tudat – amelynek az a természete, hogy<br />
többféle képzethez társul, sőt olyan tudat, amely valamennyi képzethez társulhat – több mint<br />
képzet, akkor ismereteink szubjektumáról már akkor is ismerettel rendelkezünk, mielőtt azt<br />
elképzelnénk, így elménk olyan dolgokat is tartalmaz, amelyek nem képzetek.” 128 Ugyanis a<br />
123 Schulze [1911].<br />
124 Uo. 125. o.<br />
125 Uo. 116. o.<br />
126 Uo. 120. o.<br />
127 Uo. 128. o.<br />
128 Uo. 67. o.<br />
36