dolgozat - Pécsi Tudományegyetem
dolgozat - Pécsi Tudományegyetem
dolgozat - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Érveléseink bizonyossága tehát az alapokban keresendő, a legfőbb kérdés pedig<br />
immáron az, „honnan merítjük, ami bizonyos, amit akár egy filozófiai bizonyítás alapjává<br />
tehetünk, és mi teszi azt bizonyossá”. 76 Az elementáris filozófiának tehát azzal a kihívással<br />
kell szembenéznie, hogy az alaptétel objektiválásával állítsa helyre a filozófiai bizonyítások<br />
hitelességét. Reinhold szerint az elementaritás fogalma arra enged következtetni, hogy e<br />
filozófiát ontológiának, logikának vagy akár empirikus pszichológiának tekintsük. A pontos<br />
meghatározás szerint azonban „elementáris filozófián a princípiumok olyan egyetlen<br />
lehetséges rendszerét [kell értenünk], amelyre mind az elméleti, mind a gyakorlati, mind a<br />
formális, mind pedig a materiális filozófiát rá lehet építeni”. 77 Az elementáris filozófia tehát<br />
eredendő értelmében csak a filozófiatudományt kívánja megalapozni. Ebben a törekvésében<br />
Reinhold megint csak Leibniz gondolatait követi, aki megkülönbözteti azokat a törekvéseket,<br />
amelyek „a tudás tulajdonképpeni alapját” vagy a „tudományok alapját” célozzák meg (amit a<br />
populárfilozófia állandóan összekevert). 78<br />
Egy ilyen fundamentális filozófia legfontosabb<br />
tulajdonsága az, hogy általános érvényű alaptételre épül. Ennek az alaptételnek kell<br />
garantálnia a belőle levezetett tételek igazságát, ezért korántsem mindegy, honnan származik.<br />
Már Leibniz is megmutatta, Locke empirizmusával szemben, hogy a történeti igazságok<br />
nyújtotta tapasztalat nem lehet az alaptételek forrása. Reinhold szerint a filozófiai<br />
bizonyosságot csak filozófiailag, vagyis csak egy általános érvényű filozófiai alaptétel által<br />
lehet megalapozni. 79<br />
A kérdés az, találhatunk-e egy ilyen alaptételt Létezik-e egyáltalán olyan „abszolút<br />
első alaptétel”, amelynek jelentése önmagán nyugszik, nem szorul rajta kívüli megalapozásra,<br />
és tartalmaz „minden olyan elképzelhető végső és eredeti ismertetőjegyet”, amelyek a belőle<br />
levezetett fogalmakat meghatározhatják 80<br />
Más szóval, az alaptételnek általánosan<br />
érvényesnek, vagyis mindenki által elfogadottnak kell lennie. Ezt garantálja az önevidenciája,<br />
vagyis hogy nem szorul önmagán kívüli megalapozásra. Ebből a tételből aztán levezethetővé<br />
válnak az egyes tudományok alaptételei. Az a tény tehát, hogy az alaptétel teljességgel<br />
meghatározott, azt jelenti, hogy implicit módon magában foglalja mindazt, ami belőle<br />
76 Uo. 149. o.<br />
77 Uo. 146. o.<br />
78 Uo. 27. o.<br />
79 Uo. 150. o.<br />
80 Uo. 155. o.<br />
24