2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
60<br />
Kõhalmi László: A jogi személlyel szemben alkalmazható büntetõjogi intézkedések<br />
jogi személy tevékenységének korlátozása, pénzbírság<br />
– erõteljesen cégjogias jellegûek. Problematikus<br />
lehet a gyakorlatban az, amikor jogi személyek<br />
jogi személynek minõsülõ szervezeti egységei esetében<br />
a megszüntetés, illetve a tevékenységkorlátozás<br />
csak a szervezeti egységre nézve irányadó-e (például<br />
egy társadalmi szervezet megyei szervezeti egysége<br />
esetében), vagy az egész szervezetre, illetve, ha igen,<br />
hogyan lehet végrehajtani. 58 Nagy Ferenc professzor<br />
– mint már a fentiekben hivatkoztunk rá – a pénzbírság<br />
megnevezését problematikusnak tartja, hiszen a<br />
szabálysértési jogban használt fogalommal azonos.<br />
Szerintem különösen a pénzbírság szabályozása<br />
tûnik problematikusnak. A pénzbírságnak minimum-<br />
összege 500 000 Ft, maximuma pedig a<br />
bûncselekménnyel elért vagy elérni kívánt vagyoni<br />
elõny értékének háromszorosa, ami egyben jelzi a<br />
pénzbírság represszív jellegét.<br />
A felsõ határ relatív meghatározottsága ad<br />
lehetõséget a bíróságnak a differenciált ítélkezésre, hiszen<br />
nyilvánvalóan más az anyagi teljesítõképessége<br />
egy kis családi kft.-nek, mint egy multinacionális<br />
konszernnek.<br />
Nem kizárt olyan eset, amikor is az elérni kívánt<br />
vagyoni elõny pontos értéke nem, vagy csak aránytalanul<br />
nagy költségráfordítással határozható meg, s<br />
ilyenkor lehetõvé teszi a jogalkotó, hogy a bíróság a<br />
vagyoni elõny értékét becsléssel 59 állapítsa meg – bár<br />
megítélésünk szerint – ez a megoldás nem igazán jogállami<br />
csengésû. 60<br />
A jogszabály megalkotását alapos jogirodalmi<br />
diszkusszió elõzte meg, s bár a törvény hatályba lépése<br />
óta információink szerint jóllehet mindösszesen<br />
1 büntetõeljárás indult – amely jelenleg már bírósági<br />
szakban van –, de mindez talán annak a számlájára is<br />
írható, hogy magával a büntetõeljárási törvénnyel kapcsolatban<br />
is komoly problémák akadtak a jogalkalmazók<br />
részérõl. Véleményem szerint: mind a tételesjogi<br />
szabályok, mind a külföldi tapasztalatok alapján – nem<br />
valószínû, hogy túlzottan gyakran padot kellene ácsolni<br />
61 a jogi személyiségû „vádlottaknak”.<br />
Jegyzetek<br />
1<br />
Moór Gyula: A jogi személyek elmélete. M. Tud. Akadémia<br />
Jogtudományi Bizottságának kiadványsorozat 2. szám,<br />
Budapest 1936. 356.o. A jogi személyekkel kapcsolatos magyar<br />
civiljogi szakirodalom legkiválóbb ismerõje, Moór Gyula a<br />
következõket írja: „Minthogy a jogi beszámítás mind az okozatos<br />
összefüggésektõl, mind az erkölcsi felfogástól különbözõ<br />
utakon járhat, kétségtelen nézetünk szerint, hogy a jogi személyek<br />
büntethetõségének a jogi konstrukció szempontjából<br />
ugyancsak nincsenek elvi akadályai. Lehetséges az, hogy a jog<br />
bizonyos emberek bûncselekményeit valamely jogi személynek<br />
számítsa be, és lehetséges az, hogy a büntetésnek bizonyos<br />
emberek által való elszenvedését ugyancsak a jogi személynek<br />
tudja be”.<br />
Megemlíthetõ Finkey Ferenc és Angyal Pál, valamint<br />
Moór Gyula munkássága<br />
2<br />
Kelemen Frigyes: A testületek büntethetõségérõl, Jogtudományi<br />
Közlöny 1904. 4<strong>1.</strong> sz. 334–335. o.: „Akik újabban<br />
eme fényes dogmatika daczára a testületek büntethetõsége<br />
mellett foglalnak állást, azok a középkori jogfejlõdés, no meg<br />
az élet szükségletébõl indulnak ki. Az élet különben már<br />
úgy is tultette magát a szürke tehorián és segített magán,<br />
ahogy tudott. Elnevezi közigazgatásnak, amit épp ugy lehetne<br />
büntetésnek venni; így betilt testületeket. Elkobozza a vagyont<br />
stb…. Ilyennek képzeljük el a sovány vázát egy, a testületi<br />
delictumot is elismerõ büntetõrendszernek. A tökéletes<br />
kivitelt majd az a kor fogja létesíteni, amely kivívja magának<br />
eme szükséges átalakítást.”; Finkey Ferencz: A magyar<br />
büntetõjog tankönyve. IV. átdolgozott kiadás új nyomata,<br />
Grill Ká roly Könyvkiadóvállalata, Budapest 1904. 88.<br />
o.: „A mai tételes büntetõjog alapvetõ tétele, hogy büntetni<br />
csak az embert lehet és pedig csak az általa elkövetett, u.n.<br />
„büntetendõ cselekmény” elkövetéseért s ezért is csak akkor,<br />
ha a büntethetõségnek a BTK-ban elõírt feltételei, illetõleg kellékei<br />
reá nézve fenforognak.”; Irk Albert: A magyar anyagi<br />
büntetõjog. Dunántúli Egyetemi Nyomda, Pécs 1928. 75. o.: „A<br />
büntetõjog általános részének elsõ kérdése a bûncselekmény<br />
alanya iránt, vagyis az után érdeklõdik, hogy ki büntetendõ<br />
Erre a kérdésre ad feleletet a bûntettes tana. Hosszú fejlõdés<br />
útja, amíg ama tisztult felfogás gyõzedelmeskedett, hogy a<br />
bûncselekmény alanya csak ember lehet.”<br />
3<br />
Hacker Ervin: A magyar büntetõjog tankönyve – Általános<br />
Rész. Ludvig István Könyvnyomdája, Miskolc 1936.<br />
124. o.: „Azzal az uralkodó nézettel szemben, hogy a jogi<br />
személyek ellen büntetõjogi represszió helyt nem foglalhat,<br />
újabban mind gyakrabban találkozhatunk büntetõjogi<br />
felelõsségüknek gondolatával.”<br />
4<br />
Kovács Éva: A jogi személy büntetõjogi felelõssége a<br />
magyar jogban. In: A magyar büntetõjogrendszer fõbb fejlesztési<br />
irányai. (szerk. Horváth Tibor) Miskolci Egyetem Bûnügyi<br />
Tudományok Intézete, Miskolc 1999. 92–110. o.: Az alábbiakban<br />
a jogi személy büntethetõsége mellet és ellene szóló érveket<br />
Kovács Éva tanulmánya alapján mutatjuk be.<br />
5<br />
Hacker Ervin: Az egyesületek büntetõjogi<br />
cselekvõképessége és felelõssége – Tanulmány az anyagi<br />
büntetõjog körébõl. Grill Cs. és Kir. Udvari könyvkereskedése.<br />
Pécs 1922. 118.o.<br />
6<br />
Hacker E.: i.m. 124. o.<br />
7<br />
Hacker E.: i.m. 129. o.<br />
8<br />
Hacker E.: i.m. 117. o.<br />
9<br />
Hacker E.: i.m. 118. o.<br />
10<br />
Hacker E.: i.m. 133. o.<br />
11<br />
Hacker E.: i.m. 136. o.<br />
12<br />
Fülöp Sándor: A jogi személyek büntetõ jogalanyisága.<br />
Magyar Jog 1993. 6. sz. 343–35<strong>1.</strong> o.<br />
13<br />
Fülöp S.: i.m. 343. o.<br />
14<br />
Fülöp S.: i.m. 343–344. o.<br />
15<br />
Fülöp S.: i.m. 344. o.<br />
16<br />
Fülöp S.: i.m. 344–345. o.<br />
17<br />
Fülöp S.: i.m. 345–346. o.<br />
18<br />
Fülöp S.: i.m. 346. o.<br />
19<br />
Fülöp S.: i.m. 346. o.<br />
20<br />
Fülöp S.: i.m. 346–347. o.<br />
21<br />
Fülöp S.: i.m. 347. o.<br />
22<br />
Fülöp S.: i.m. 348. o.<br />
23<br />
Busch Béla: A jogi személy büntetõjogi felelõssége.<br />
(szerk. Gellér Balázs) In: Békés Imre Ünnepi Kötet. ELTE, Budapest<br />
2000. 72. o.<br />
24<br />
Erdei Árpád: Hogyan lehet terhelt a jogi személybõl,<br />
avagy a jogi felfogás változásának árai. (szerk. Gellér Balázs)<br />
In: Békés Imre Ünnepi Kötet. ELTE, Budapest 2000. 9<strong>1.</strong> o.<br />
25<br />
Erdei Á.: i.m. 100. o.<br />
26<br />
Erdei Á.: i.m. 102. o.<br />
27<br />
Fantoly Zsanett: Gondolatok a jogi személy büntetõjogi<br />
felelõsségérõl. Ügyvédek Lapja 200<strong>1.</strong> <strong>1.</strong>sz. 39. o.<br />
28<br />
Fantoly Zsanett: Gondolatok a jogi személy büntetõjogi<br />
felelõsségérõl. Ügyvédek Lapja 200<strong>1.</strong> <strong>1.</strong> sz. 4<strong>1.</strong> o.<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>