2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Juhász László: A bírói határozatok írásba foglalásának kialakulása a magyar jogban<br />
43<br />
ségére nézve az eljárás csak az ítélet jogerõre emelkedése<br />
után volt folytatható. A teljesítési határidõ 15<br />
nap, a törvény már rendelkezik az elõzetesen végrehajtható<br />
határozatokról. (Például: elismerés alapján<br />
hozott marasztaló ítélet bérelt helyiség átadására<br />
vonatkozó, tartási, életjáradék és élelmezés iránt<br />
indított perekben hozott ítélet, értékpapírok szolgáltatásában<br />
marasztaló ítélet, ha az adós magát a teljesítésre<br />
közokiratban hitelesített vagy teljes bizonyító<br />
erejû magánokiratban kötelezte.) Ugyancsak elsõnek<br />
rendelkezett ez a törvény a határozatok kijavításáról<br />
és kiegészítésérõl is.<br />
Részletesen szabályozta a törvény a perköltség<br />
megállapításának és viselésének szabályait. Egyes<br />
elõírásai a mai Pp. szabályozásának elõképét jelentik.<br />
A 109. § például elõírta, hogy „a vesztes fél a nyertes<br />
fél perköltségének megtérítésében elmarasztalandó,<br />
kivéve azokat a költségeket, a melyekrõl a bíróság<br />
azt ítéli, hogy a jog czélirányos érvényesítésére, vagy<br />
a védelemre nem voltak szükségesek.”<br />
Lehetõvé tette a törvény, hogy a határozat kihirdetését<br />
a bíróság elhalassza, az ilyen határozatot a<br />
hirdetést megelõzõen teljesen írásba kellett foglalni.<br />
A határozat tartalmát a 12<strong>1.</strong> § adta meg. „A teljesen<br />
írásba foglalt ítéletnek tartalmaznia kell:<br />
<strong>1.</strong> annak kijelentését, hogy az ítélet Õ Felsége a király<br />
nevében hozatott;<br />
2. a bíróság megjelölését, esetleg annak kitételével,<br />
hogy a bíróság, mint kereskedelmi bíróság ítélt;<br />
3. a feleknek és esetleg képviselõiknek nevét, polgári<br />
állását, illetõleg foglalkozását, lakhelyét és<br />
perbeli állását; valamint a per tárgyának megjelölését;<br />
4. a szóbeli tárgyalás befejezésének s az ítélet hozatalának<br />
napját;<br />
5. az ítéletnek rendelkezõ részét, mely az indokolástól<br />
elkülönítendõ;<br />
6. az indokolást, melyben a tényállás is röviden<br />
elõadandó, a felek szóbeli elõterjesztése és a netalán<br />
felvett bizonyítás eredménye alapján, a<br />
kereset és ellenkérelem kiemelésével. A bíróság<br />
ítéletében a felek szóbeli elõadásából és a<br />
bizonyítás felvételébõl kiderült oly ténykörülményekre<br />
is hivatkozhatik, melyek a tárgyalási<br />
jegyzõkönyvbe nincsenek felvéve;<br />
7. a bíró aláírását.<br />
A tényállás elõadása a kereset és a bírósági iratok, nevezetesen<br />
a tárgyalási jegyzõkönyv tartalmára való<br />
hivatkozással is kiegészíthetõ, vagy pótolható; azonban<br />
a per tárgyát képezõ jogvita és azon ténykörülmények,<br />
melyek az ítélet megérthetéséhez szükségesek,<br />
az ítéletben ilyenkor is elõadandók.” A fenti rövid<br />
ismertetésbõl és idézetbõl látható, hogy az ítélet<br />
tartalmára vonatkozó elõírások a mai szabályoktól<br />
nem sokban tértek el.<br />
7. Az 191<strong>1.</strong> évi I. törvénycikknek<br />
a bírói határozatra vonatkozó<br />
rendelkezései<br />
A XIX. század végén megindult törvényalkotási<br />
munka eredménye az 191<strong>1.</strong> évi I. törvényczikk, amely<br />
1914. szeptember 1-jén lépett hatályba. Az 191<strong>1.</strong> évi<br />
I. tc. részletes elõírásokat tartalmazott a bírói határozat<br />
tartalmára nézve. A Plósz-féle Pp. rendelkezése<br />
szerint a per érdemében a bíróság ítélettel határoz,<br />
az ítéletet a Pp. végítéletnek nevezi, szabályozza a<br />
részítélet és a közbenszóló ítélet fogalmát.<br />
A Pp. az 1893. évi XVIII. tcz. határozatokra vonatkozó<br />
elõírásaitól alig tért el.<br />
Az ítéletnek az alábbiakat kellett tartalmazni:<br />
<strong>1.</strong> annak a kijelentését, hogy az ítélet a Magyar Szent<br />
Korona nevében hozatott;<br />
2. a bíróság megjelölését;<br />
3. a feleknek és képviselõjüknek a nevét, állását vagy<br />
foglalkozását, lakhelyét és perbeli állását, valamint<br />
a per tárgyának a megjelölését;<br />
4. a szóbeli tárgyalás befejezésének és az ítélet hozatalának<br />
napját;<br />
5. az ítélet rendelkezõ részét, amely az indokolástól<br />
elkülönítendõ;<br />
6. az indokolást, amelyben a tényállás is röviden<br />
elõadandó.<br />
A tényállás megállapításával kapcsolatos elõírások<br />
lényegében megegyeztek az 1893. évi XVIII. tcz.<br />
elõírásaival. „A tényállásnak nevezetesen magában<br />
kell foglalnia a szóbeli tárgyalás alapján: a kereseti<br />
kérelmet és ellenkérelmet, úgyszintén az ügy eldöntésére<br />
és az eljárás menetére befolyással bíró egyéb<br />
kérelmeket és nyilatkozatokat, a tényállításokat és<br />
az ezekre vonatkozó nyilatkozatokat, valamint a<br />
netaláni bizonyításfelvétel eredményét. A tényállásba<br />
továbbá fel kell venni a felek által a szóbeli tárgyaláson<br />
felajánlott és a bíróság által mellõzött bizonyítékokat,<br />
valamint azokat a kérelmeket, a melyeknek<br />
a bíróság eleget nem tett. A bíróság által megállapított<br />
tények külön kiemelendõk.”<br />
Kimondta a törvény, hogy a marasztalás a kérelmen<br />
nem terjeszkedhet túl és ez a szabály a kamatra,<br />
gyümölcsre és más mellékkövetelésre is alkalmazandó,<br />
továbbá ekkor már hivatalból kellett rendelkezni<br />
a perköltség viselésének kérdésében. Rendelkezett<br />
a Pp. az ítéletbe „becsúszott név-, szám, számadási<br />
és más efféle nyilvánvaló hibák” kijavításáról.<br />
Külön rendelkezett a törvény a határozat kiigazításáról,<br />
amelyre akkor kerülhetett sor, ha a tényállás-<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>