2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Juhász László: A bírói határozatok írásba foglalásának kialakulása a magyar jogban<br />
37<br />
XVII. tc. a bíró és ügyészi szervezet módosításáról.<br />
Tömören foglalja össze a kiegyezés utáni helyzetet<br />
Fodor Ármin és Márkus Dezsõ kézikönyve: „Az<br />
1868:LIV.t-cz. a közigazgatási hatóságok kezében találta<br />
a polgári bíráskodást. Miután a perrendtartásnak<br />
ideiglenes szabályozása sürgõs volt, törvényhozásunk<br />
ekkor kénytelen volt a fennálló szervezetet alapul venni.<br />
Az elsõfolyamodású bíráskodást a közigazgatási<br />
szervekre bízta, másodbíróságokul a pesti és a marosvásárhelyi<br />
kir. ítélõtáblákat, legfõbb bíróságul pedig<br />
a magyar kir. Curiát jelölte ki. Midõn az 1869:IV.t-cz.<br />
a bírói hatalom gyakorlásának alapelvéül az igazságszolgáltatásnak<br />
a közigazgatástól elkülönítését állította<br />
fel, ezen szervezet nem volt többé fenntartható. Az<br />
1871:XXXI. t-cz. ennélfogva teljesen új alapon szervezte<br />
az elsõfolyamodású bíróságokat és egyszersmind<br />
kiterjeszkedett a bírói hatáskörök szabályozására is.<br />
Azonban a kir. ítélõtáblák és a kir.Curia sem maradhattak<br />
meg azon szervezettel, a mint azt az 1868::LIV.<br />
t.-cz. megalkotta, és ezóta lényegesen átalakultak. A<br />
kir. ítélõtáblák jelenlegi szervezete az 1890:XXV. törvénycikken<br />
alapszik, a mely az eddigi két ítélõtábla<br />
felosztását és tizenegy kir. ítélõtábla felállítását rendelte<br />
el. A kir. Curia már az 1881:LIX. t.-cz. folytán<br />
nagy átalakuláson ment keresztül, a mennyiben e törvény<br />
annak két osztályát, a semmitõszékit és a legfõbb<br />
ítélõszékit egyesítette, de csak az 1884:XXXVIII. t.-cz.<br />
és az 1891:XVII.t.cz. 25.§-a adta meg a legfelsõbb bíróságnak<br />
jelenlegi szervezetét.” 17<br />
Az 187<strong>1.</strong> évi XXXI. törvénycikkel kialakított bírói<br />
szervezet a következõ volt.<br />
Elsõfokú bíróságok:<br />
– a királyi járásbíróságok;<br />
– a királyi törvényszékek;<br />
– a budapesti királyi kereskedelmi és váltótörvényszék.<br />
Másodfokú bíróságok: a királyi ítélõtáblák<br />
(Ezek számát az 1890. évi XXV. tc. tizenegyben állapította<br />
meg. Székhelyeik a következõk voltak: Budapest,<br />
Debrecen, Gyõr, Kassa, Kolozsvár, Marosvásárhely,<br />
Nagyvárad, Pécs, Pozsony, Szeged, Temesvár)<br />
A legfõbb bírói hatóságot a Magyar Királyi<br />
Curia gyakorolta.<br />
Ezen bírósági reform részeként alakult ki az a bírósági<br />
szervezet, amely 1948-ig alapvetõen nem változott<br />
meg.<br />
4. Az írásos ítélet megjelenése<br />
a római perrendben<br />
Írásom a magyar jogfejlõdésre fókuszál, a római jognak<br />
a magyar jogfejlõdésre gyakorolt hatása miatt<br />
azonban indokolt nagyon röviden foglalkozni azzal<br />
a kérdéssel, hogy a római jogban mikor jelent meg<br />
a bírói határozat írásba foglalásának kötelezettsége.<br />
Amikor errõl a kérdésrõl beszélünk, nem szabad<br />
elfelejtenünk, hogy az adott társadalom fejlettsége, az<br />
írástudás kialakulása az élet minden területén éreztette<br />
hatását. Az írástudó társadalmakban (pl. Egyiptom,<br />
Görögország) szinte mindent, szerzõdést, nyugtát<br />
stb. leírtak. A római társadalom kialakulása idején<br />
nem tartozott ebbe a kategóriába, s kezdetben a<br />
peres eljárásra is a szóbeliség volt jellemzõ. 18 A jogalkalmazás,<br />
jogszolgáltató hatalom (iurisdictio) eredete<br />
az „ius dicere” kifejezésbõl jött létre, amely nem<br />
jelent mást, mint a „jogot megmondani”.<br />
A magánjogi peres eljárás fejlõdésében Rómában<br />
három perrend váltotta egymást, idõlegesen párhuzamosan<br />
is érvényesülve: a civiljogi, a praetori és a<br />
császári perrend. 19 A hellenisztikus gyökerekbõl táplálkozó<br />
írásbeliség ugyan már a kései köztársaság<br />
jogéletében szokásban volt, általánossá azonban csak<br />
a császári perrendben (extraordinaria cognitio) vált.<br />
A formuláris eljárásban a „litis contestatio által<br />
támadt keresetjog célja a jogvitának végítélet<br />
(sententia) 20 általi eldöntése. A sententia iudicis folytán<br />
a formulában mintegy feltételesen kimondott ítélet<br />
feltétlenné válik és az alperes vagy felmentetik<br />
vagy elmarasztaltatik… a végítélet élõszóval, mindkét<br />
fél jelenlétében tetszés szerinti alakban mondatott<br />
ki, indokok felemlítése nem kívántatott. A sententia<br />
mindig az egész jogvitát dönti el, habár a jogkérdésre<br />
nézve a bíró a formulában meg lehetett szorítva.” 21<br />
A császári perrendben a peres eljárás litis<br />
denuntiatio útján, írásban Konstantinus óta a hatóság<br />
közvetítésével kezdõdött. Az eljárást az ítélet meghozatala<br />
rekesztette be. Az ítéletet ekkor már írásba kellett<br />
foglalni. Az ítéletben mindenféle igény teljesíthetõ<br />
volt, amely nem ellenkezett a jogszabályokkal. 22<br />
Az alábbiakban egy feltehetõen 583-ban keletkezett<br />
ítélet szövegét közlöm kivonatosan. 23 Ennek ismertetését<br />
azért tartom fontosnak, mert ez az ítélet<br />
jól tükrözi az 1500 évvel ezelõtti ítéletszerkesztési<br />
módszert, amely összehasonlítható a 800–1000 évvel<br />
késõbb keletkezett magyar ítéletlevelek szerkesztési<br />
megoldásával. A müncheni Bajor Állami Könyvtár<br />
bizánci papyrus-gyûjteményében 24 található egy<br />
olyan polgári ítélet, amely sokat elárul a kor joggyakorlatáról.<br />
A feltehetõen 583-ból származó ítélet szövegét<br />
a müncheni 6-os számú papyrus (Pap. Mon.<br />
No. 6) 25 tartalmazza. A papyrus minõsége nem jó,<br />
az elsõ 6 sor hiányos, a szélek szakadozottak, és viszonylag<br />
jelentõs a gyûrõdés következtében elõállott<br />
szöveghiány.<br />
Ez a jelentõs jogtörténeti értéket képviselõ<br />
papyrus egy összetett polgári jogvitában kelt bírósági<br />
ítélet, amely per két testvér (Johannes és Kako),<br />
valamint anyjuk (Tapia) között, az elhunyt atya/férj<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>