2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Horváth István: Az elvárások és a realitás<br />
Az egyes közszolgálati rendszerekben megfogalmazott<br />
köztisztviselõi kötelezettségekkel szemben általában<br />
olyan jogok állnak, amelyek egyes esetekben<br />
jóval meghaladják a versenyszférában tapasztalható<br />
munkavállalói jogokat. Ezek egy része szintén közvetlenül<br />
kapcsolódik a szolgálathoz – mint például<br />
a speciális díjazás, elõmenetel biztosítása, valamint<br />
az egyéb kedvezmények és juttatások. Másrészrõl a<br />
szolgálathoz közvetetten kapcsolható szolgáltatások<br />
rendszere figyelemre méltó, amely kiterjed az önálló<br />
társadalombiztosítási rendszerre, valamint a hozzátartozók<br />
meghatározott körérõl történõ gondoskodásra.<br />
Az egyes tagállamok közszolgálati törvényei,<br />
statúmai tételesen meghatározzák a köztisztviselõi<br />
jogviszony megszûnésének, illetve megszüntetésének<br />
eseteit, sõt azt is mondhatjuk, hogy ún. kötött<br />
megszüntetési rendszer érvényesül. Ezek közül figyelemre<br />
méltó a kötött nyugdíjkorhatárhoz igazodó<br />
megszüntetési mód. 5<br />
A magyar szabályozásban a Kjt. és a Ktv. szabályozásában<br />
is keverednek a karrier- és az állásrendszer<br />
jegyei. A kinevezés egy meghatározott munkakörre<br />
történik, ugyanakkor az elõmeneteli struktúra<br />
számos elemében (pl. a várakozási idõ letelte<br />
utáni kötelezõ fizetésifokozat-emelkedés, az intézményesített<br />
pályagyorsítás) a karrierrendszer jellegzetességeinek<br />
meglétére utal. Megítélésünk szerint<br />
a hazai jogalkotásnak a közszolgálati rendszer<br />
kialakításakor is figyelemmel kell lenni a korábban<br />
már említett komparatív elõny biztosítására a versenyszférával<br />
szemben. A karrier és az állásrendszer<br />
elemeinek ötvözése szükséges, amennyiben a<br />
kinevezés egy meghatározott munkakörre (állásra)<br />
történik, ugyanakkor a köztisztviselõ a munkáltató<br />
(állam, illetve önkormányzat) keretei közé tartozó<br />
munkaadók között bizonyos garanciális feltételek<br />
figyelembe vétele mellett, akár egyoldalú munkáltatói<br />
döntéssel is áthelyezhetõ lenne. A karrierrendszer-jelleget<br />
erõsítené az EU-tagállamokban is<br />
elterjedt életpálya-rendszer, amely lehet zárt, illetve<br />
nyílt. Elõbbi azt jelenti, hogy csak az elõre meghatározott<br />
pályán.<br />
A közszolgálati életpályán történõ elõrehaladás<br />
egyik lehetséges alternatívája a vezetõvé válás. A<br />
vezetõi beosztás általában önálló munkakör, különös<br />
esetekben azonban egy másik munkakörbe tartozó<br />
feladatokkal együttesen kerül ellátásra (pl. az<br />
osztályvezetõ fõorvos, illetve a tanszékvezetõ egyetemi<br />
tanár a vezetés mellett operál, illetve oktat). A<br />
munkakör meghatározását, illetve módosítását a<br />
munkajog általában a felek közös megegyezésétõl teszi<br />
függõvé. E követelménynek érvényesülnie kellene<br />
a vezetõi megbízás visszavonása során is. Mindehhez<br />
közelít a Kjt. megoldása, mely szerint a vezetõi<br />
megbízás visszavonását a közalkalmazott kérelmére<br />
27<br />
kötelezõ a munkáltatónak indokolnia. Ezzel szemben<br />
a Ktv. a visszavonáshoz nem ír elõ semmiféle munkáltatói<br />
indokolási kötelezettséget, a vezetõi megbízás<br />
elfogadásával a köztisztviselõ egyben azt a kockázatot<br />
vállalja, hogy bármikor kikerülhet a közszolgálatból.<br />
A közszolgálati életpálya stabilitásához fûzött<br />
jogalkotói elvárás tükrében tartjuk különösen kifogásolandónak<br />
a vezetõ beosztású köztisztviselõk lehetséges<br />
sorsát. Megfontolandó, hogy a feltételezett<br />
új, egységes közszolgálati szabályozás nem vezetõ<br />
beosztást, hanem munkakört állapítson meg – közös<br />
megegyezéshez vagy a Legfelsõbb Bíróság Munkaügyi<br />
Kollégiumának 95. számú állásfoglalásában<br />
megfogalmazott kritériumoknak megfelelõ indokoláshoz<br />
kötött visszavonáshoz (megszüntetéshez)<br />
kapcsolva a vezetõ státusból történõ elmozdítást.<br />
A közszolgálati rendszer kialakításakor egységes<br />
elveken nyugvó díjazási struktúra kialakítása<br />
szükséges. Mindez ugyanakkor nem jogalkotási,<br />
hanem pénzügyi, költségvetési szempontból jelent<br />
elsõdlegesen problémát, egy közös illetményrendszernek<br />
ki kell egyenlítenie a közszféra egyes területei<br />
között meglévõ, nem megalapozott díjazási különbségeket.<br />
E nivelláció keretében szükséges bérfelzárkóztatás<br />
külön tervezendõ költségvetési ráfordítást<br />
igényel, továbbá perspektívát kell biztosítania a<br />
jelenleg legjobban keresõknek is. A tanulmány terjedelmi<br />
korlátai miatt kizárólag a Kjt. és a Ktv. szabályozásának<br />
fennálló – és a jövõben feloldandó – elvi<br />
ellentmondásaira hívjuk fel a figyelmet. Ellentmondásos<br />
az illetményrendszerek karaktere, az azonos<br />
forrásból származó pénzeszközök gyökeresen eltérõ<br />
munkajogi szabályok szerint fizethetõk a közalkalmazottaknak,<br />
illetve a köztisztviselõknek. A Kjt. illetményrendszere<br />
relatíve diszpozitív, tíz fizetési osztályának<br />
tizennégy fizetési fokozata garantált illetményeket<br />
rögzít, melyektõl a közalkalmazott javára,<br />
jogszabályi megszorítás nélkül el lehet térni. Ehhez<br />
képest a Ktv. szabályai kogensek, a köztisztviselõ<br />
illetménye – a besoroláshoz képest – egy plusz-mínusz<br />
húsz százalékos sávban történõ eltérést enged<br />
meg. Az illetményrendszerek szociális érzékenysége<br />
is eltérõ. A Ktv. – a fogalmazótól az államtitkárig<br />
– az illetményalap szorzataként határozza meg a<br />
köztisztviselõi alapilletményt, így amennyiben az infláció<br />
vagy a megélheti költségek emelkedése béremelést<br />
indokol, a legrosszabb díjazási helyzetben lévõk<br />
illetménye csak úgy emelhetõ, hogy a rendszer „elbírja”<br />
a legmagasabb besorolásúak nagyobb arányú<br />
illetménynövekedését is. Ezért a szociálisan indokolt<br />
illetménynövelésnél azokat a köztisztviselõket is figyelembe<br />
kell venni, akik egyébként besorolásuknál,<br />
vezetõi megbízásuknál fogva egyébként nem érzékenyek<br />
bizonyos megélhetési költségek növekedésére.<br />
A Kjt. tíz fizetési osztályos, osztályonként önálló,<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>