2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
200<br />
Rónaszéki Andrea: „Fenyvesi Csaba–Herke Csongor–Tremmel Flórián: Új magyar büntetõeljárás”<br />
ban szereplõ egyes személyek jogállását, feladatait,<br />
ezáltal az olvasó átláthatja az ügyészség, a nyomozó<br />
hatóságok, a terhelt, a védõ és a sértett eljárásbeli<br />
pozícióját is.<br />
A pécsi tankönyv tekintélyes terjedelemben szól<br />
a bizonyítás menetérõl, a bizonyítási rendszerekrõl,<br />
bizonyítékok fajtáiról, ezzel is mutatva a bizonyítékok<br />
kiemelt helyét a bûnügyekben. Felhívom az olvasó<br />
figyelmét a bizonyítás legkényesebb területeivel<br />
foglalkozó, kissé kriminalisztikai hangvételû XV.<br />
fejezetre, 14 mely laikusok számára is igen olvasmányos.<br />
Ez a rész három kisebb alfejezetre bontva tárgyalja<br />
a közvetett bizonyítás bonyolultságát (rendkívül<br />
érdekes és szemléletes példák segítségével érthetjük<br />
meg a közvetett bizonyítékok közötti összefüggéseket<br />
15 ), a jogellenes bizonyítékok alapkérdéseit,<br />
valamint a „titkos” bizonyítékok fõbb problémáit<br />
(a párhuzamos mûvek egyike sem tér ki erre a témára,<br />
a pécsi tankönyvnek ez az alfejezete tehát tudományos<br />
nóvumnak számít!).<br />
A könyv külön fejezetekben tárgyalja a különeljárásokat<br />
és különleges eljárásokat (csakúgy, mint<br />
a Be.), így nem csak a büntetõeljárás alapvetõ szabályait,<br />
vonulatait ismerheti meg az olvasó, hanem tájékoztatást<br />
kap az azoktól eltérõ, gyakran kényes kérdéseket<br />
érintõ eljárásokról is, amelyek estében csak<br />
a speciális szabályozást követõen alkalmazhatóak a<br />
Be. általános rendelkezései. A tankönyvnek nem célja<br />
ezek minden részletre kiterjedõ taglalása, a Be.-nél<br />
azonban mindenképp tágabb felvilágosítást ad róluk,<br />
hiszen bemutatja ezek kialakulását, egymáshoz való<br />
viszonyát, jogpolitikai indokait is.<br />
Tartalmi pozitívumként említem még a legtöbb<br />
jogintézmény esetében megtalálható utalást az elõdjogintézményre,<br />
illetve a történeti fejlõdésre, amelyet<br />
helyenként a tankönyv apró-betûs részei tartalmaznak<br />
(a szerkesztõ ezzel utal a fontossági sorrendre<br />
– tehát, hogy a vizsgán nem elsõsorban a történeti<br />
kérdések kerülnek elõtérbe –, és egyúttal segít az<br />
adott jogintézmény megértésében).<br />
Az olvasó, és különösen a joghallgató szempontjából<br />
kedvezõ formai tulajdonsága a tankönyvnek a<br />
fejezetek jól átlátható tagolása, tördelése, és a kisebb<br />
részeknek címeiket következetesen részletezõ tartalma<br />
(aminek hiánya gyakori hibaként fordul elõ a tankönyvekben).<br />
Apró hiányosság a kissé „kényelmes”<br />
tanuló szempontjából talán csak az, hogy az egyes<br />
alcímeken belüli fontos „kulcsszavak” kiemelése elmaradt,<br />
ami még inkább megkönnyíthetné azok memorizálását.<br />
16 Ennek ellenére a tankönyvön látszik<br />
*<br />
Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs 2004. 687 o.<br />
az, hogy olyan szaktekintély keze alól került ki, aki<br />
évtizedes oktatói múlttal 17 és rengeteg tapasztalattal<br />
rendelkezik.<br />
3. Elismeréssel kell szólnom a fejezetek után található<br />
részletes irodalomjegyzékekrõl, amelyek rögzítik<br />
a hivatkozott mûvek bibliográfiai adatait, legyenek<br />
azok hazaiak vagy külföldiek. 18 Nagy segítséget<br />
nyújt az érdeklõdõnek az oldalszámok pontos feltüntetése<br />
is. Emellett a tankönyvben kiemelten találhatjuk<br />
a gyakran hivatkozott mûvek és jogforrások<br />
rövidítéseit, megelõzvén azt, hogy az olvasó belevesszen<br />
az amúgy sem kis terjedelmû bibliográfia<br />
útvesztõjébe. Végül, de nem utolsósorban megemlíteném<br />
az alapos név- és tárgymutatót, amelybõl az<br />
a bizonyos „kényelmes” joghallgató is ki tudja szemezgetni<br />
a hiányolt „kulcsszavakat”.<br />
4. A könyvet nem csupán a joghallgatóknak (habár<br />
fõ rendeletetése a tanítás) és jogi végzettséggel<br />
rendelkezõknek ajánlom, hanem mindazok számára<br />
is, akik csak az érdeklõdés szintjén szeretnének megismerkedni<br />
a hazai büntetõeljárás lényeges szabályaival<br />
(sõt, külföldi modellektõl való fontosabb eltéréseivel).<br />
Ennek indoka elsõsorban az, hogy a szerzõk<br />
számos szemléltetõ táblázattal, 19 iratmintával, 20 humoros<br />
hasonlattal és izgalmas, „életszagú” jogesettel<br />
21 tették érdekessé az egyébként igencsak „száraz”<br />
címû könyvet.<br />
Jegyzetek<br />
1<br />
Tremmel Flórián a Pécsi Tudományegyetem Államés<br />
Jogtudományi karának habilitált professzora, a Büntetõ<br />
Eljárásjogi Tanszék vezetõje, a magyar büntetõeljárás elismert<br />
szakértõje, valamint a Közép-Európai Bûnügyi<br />
Együttmûködés egyik alapítója. Fontos mûvei a teljesség igénye<br />
nélkül: Igazságügyi Retorika, A magánvád, továbbá a Magyar<br />
Büntetõeljárás, amely az általam tárgyalt tankönyv közvetlen<br />
elõzményét képezi.<br />
2<br />
Fenyvesi Csaba ügyvéd, a Pécsi Tudományegyetem<br />
Állam- és Jogtudományi Karának docense, Dr.univ.ec. és<br />
PhD tudományos fokozatokkal rendelkezik. Többek között<br />
õ a szerzõje A védõügyvéd, a Rendõrség és Marketing, és a<br />
hallgatók által igen kedvelt, A jog humora címû mûveknek.<br />
Tremmel Flóriánnal való közös munkájuk eredményeként született<br />
a Kriminalisztikai Tankönyv és Atlasz (a tárgyalt tankönyvben<br />
említésre kerül a büntetõ eljárásjog más bûnügyi<br />
tudományokkal való szoros kapcsolata, és a szerkesztõ javasolja<br />
a Kriminalisztikai Tankönyv és Atlasz forgatását, annál<br />
is inkább, mivel az Új magyar büntetõeljárás gyakran hivatkozik<br />
erre a könyvre).<br />
3<br />
Herke Csongor szintén a PTE ÁJK Büntetõ Eljárásjogi<br />
Tanszékének PhD fokozatú docense. Oktatói munkája mellett<br />
ügyvédi tevékenységet is folytat. Átfogó eljárási témákról írt<br />
(így tankönyv született A letartóztatás címmel, és többek között<br />
a fiatalkorúak elleni különeljárással is foglalkozott). Joghallgatóknak<br />
és szakvizsgára készülõknek nagy segítséget<br />
nyújthat a kifejezetten ebbõl a célból íródott Büntetõ eljárásjog<br />
címû, összefoglaló jellegû tankönyve.<br />
4<br />
Tremmel Flórián: Magyar Büntetõeljárás. Dialóg<br />
Campus Kiadó, Budapest–Pécs 2001<br />
5<br />
Magyar büntetõeljárás: „Elõszó helyett” – 22. o.<br />
6<br />
Fenyvesi Csaba készítette a tankönyv X., XIX. és XX.<br />
fejezetét, Herke Csongor pedig a XVII. fejezet <strong>1.</strong> és 5. pontját,<br />
továbbá a XXIX. és a XXX. fejezetet.<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>