2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
192<br />
konkuráltak a kor egyéb végrehajtási modelljeivel.<br />
Nagy Janka Teodóra Csizmadia Andor professzor<br />
szociálpolitikai munkásságát mutatja be „Csizmadia<br />
Andor, a szociálpolitikus” c. írásában. A Pécsi Tudományegyetem<br />
jogtörténeti tanszékének vezetése mellett<br />
Csizmadia Andor a jog egyéb területeit is széles<br />
körben kutatta, így nagy számmal születtek – többek<br />
között – közigazgatási, valamint szociálpolitikai tanulmányai<br />
is. A professzor teljes pályaképét kaphatjuk<br />
a jogi doktorátus megszerzésétõl, a két világháborút<br />
átívelõ korszak jellemzésén át, a szocializmus aktuális<br />
problémáira született megoldások taglalásáig.<br />
Nagyné Szegvári Katalin „Munkajogi szabályozás<br />
és a Legfelsõ Bíróság joggyakorlata Amerikában” c. tanulmányában<br />
a 19. század gazdasági recessziójából<br />
következõ munkajogi visszásságokat vizsgálja. A<br />
kor fõ problémájaként megjelölt gyermekmunka és<br />
a gyermekek védelmét célzó intézkedések ellentételezése<br />
után a munka jogi szabályozásával foglalkozó<br />
irányzatokat kísérhetjük figyelemmel. Figyelemre<br />
méltó a Legfelsõ Bíróság joggyakorlatának ismertetése<br />
konkrét jogesetek segítségével.<br />
A hitbizomány jogintézményét ismerhetjük meg<br />
Peres Zsuzsanna „A magyarországi hitbizományok 16.<br />
századi gyökerei” c. értekezésébõl. Az öröklés rendjét<br />
szabályozó jogi megoldás gyakorlati alkalmazását<br />
követhetjük nyomon a Thurzó család 16-17. századi<br />
végrendelkezéseibõl. A hitbizomány eredetének<br />
tisztázása azért is jelentõs, mert a késõbbi joggyakorlatban<br />
nagy szerepet kapott a vagyon ily módon<br />
történõ egyben tartása.<br />
Petrasovszky Anna „Büntetõjogi alapelvek Szibenliszt<br />
Mihály Institutiones iuris naturalis címû mûvében” c. tanulmányában<br />
a reformkori jogelveket nagyban befolyásoló,<br />
kétkötetes gyûjteményt elemzi. Sziben liszt<br />
alkotása a természetjog tanait foglalja össze, mely<br />
büntetõjogi megközelítésben már a mai jogrendszer<br />
elmaradhatatlan jogelveit is tartalmazta. Az értekezés<br />
lényegében a 19. század tételes büntetõjogának<br />
jellemzését adja.<br />
Újabb jeles életpálya kerül bemutatásra Pókecz Kovács<br />
Attila „Bozóky Géza, a pécsi kereskedelmi jog elsõ<br />
egyetemi tanára (1875–1960)” c. publikációjában. A<br />
Pécsi Jogtudományi Kar elsõ kereskedelmi jogászprofesszorának<br />
életrajzi adatain túl, kiemelkedõ tudományos<br />
munkásságát is megismerhetjük. Olyan<br />
meghatározó tanulmányokról, tankönyvekrõl,<br />
összegzésekrõl szerezhetünk tudomást, melyek a jelenkor<br />
jogalkalmazói számára is eligazítást nyújthatnak<br />
egy-egy felmerülõ probléma kapcsán.<br />
P. Szabó Béla „A szepesi jog forrásai” c. mûvében a<br />
„szepesi szászok városi közösségeinek” jogát, pontosabban<br />
annak gyökereit kutatja. A kor eredeti kéziratainak<br />
elemzése folytán körvonalazódnak az egyes<br />
törvényi rendelkezések. A városjogok ily módon<br />
Kovács Eszter: A Jogtörténeti tanulmányok VIII. kötetéhez<br />
történõ bemutatása e jogtörténeti monográfia hasznos<br />
mellékletét alkotja.<br />
Az elmúlás, a halottnak járó végtisztesség megadása<br />
Rácz Lajos „A temetkezéssel kapcsolatos kultuszok és<br />
jogszokások” c. írásának témája. A halál témakörén belül<br />
szerzõ a távolban elhunytak sorsával is foglalkozik.<br />
A részben néphiedelmeken, babonákon alapuló<br />
jogszokások bemutatása mellett különféle temetkezési<br />
rítusokat is megismerhetünk, valamint megtudhatjuk<br />
milyen változások álltak be a távolban elhunytak<br />
hazaszállításában évezredekkel késõbb.<br />
Ruszoly József „Cenzus és társadalom: A qualificatio<br />
kérdése 1848. évi népképviseleti törvényeink vitáiban”<br />
c. monográfiája az aktív és a passzív választójog<br />
felté teleit vizsgálja. Az 1848. évi törvényjavaslatok<br />
egyik lényeges eleme a népképviselet intézményének<br />
bevezetése volt. A tanulmány e törekvés<br />
elõzményeit, továbbélését taglalja. A konkrét jogszabályi<br />
rendelkezések felvonultatásán túl a népképviselet<br />
ellenzõinek, híveinek nézeteirõl is tudomást<br />
szerezhetünk.<br />
A következõ – Szabó István által publikált – tanulmány<br />
„Az 192<strong>1.</strong> évi trónfosztás közjogi jellegzetességei”<br />
címmel, a magyar történelem meghatározó<br />
eseményét jellemzi. A Habsburg-Lotharingiai Ház<br />
uralmának megszûnését eredményezõ kaotikus politikai<br />
helyzet vázolása révén a Pragmatica Sanctio<br />
elõírásait ismerhetjük meg, majd a trón betöltésével<br />
kapcsolatos joghézagot rendezõ „trónfosztó törvény”<br />
szabályozását.<br />
A „Pillanatképek Csizmadia Andor életébõl (1910-<br />
1985)” c. publikáció tanulmányozása során Szekeres<br />
Róbert jóvoltából, újabb életrajzi adatokkal bõvül ismeretünk.<br />
A professzor életpályájában meghatározó<br />
helyet betöltõ idõszakok részletezése kapcsán az<br />
adott korszak tudományos munkáiról, elõadásairól,<br />
tankönyveirõl szerezhetünk tudomást.<br />
Az állampolgársági jogviszonyt elemzi Varga Norbert<br />
„Az állampolgárság megszerzése a magyar és az amerikai<br />
alkotmányjogban a 19. században” c. írásában. A fogalom<br />
fejlõdési stádiumainak meghatározása egyúttal<br />
a magyar és az amerikai példa párhuzamba állítását<br />
is jelenti. A két állam jelenlegi rendelkezéseirõl<br />
kaphatunk képet a jogviszony keletkezését szabályozó<br />
normák ismertetése folytán.<br />
Az utolsó tanulmány Völgyesi Levente „A diakónusi<br />
rend egyházi alkotmánytörténetének vázlata” c. mûve.<br />
Az intézmény bemutatására okot adó körülmény a<br />
szerzõt idézve, hogy az „utóbbi pár évtizedben ismételten<br />
lehetõség nyílt az állandó diakonátus helyreállítására”.<br />
7 Értékes információkat szerezhetünk<br />
a rendet alkotó nem lelkész, majd a követelmények<br />
változása után a papi hivatást választó személyek<br />
feladatairól.<br />
Csizmadia Andor 1936–2003 között megjelent<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>