2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kovács Eszter: A Jogtörténeti tanulmányok VIII. kötetéhez<br />
Kovács Eszter<br />
PhD-hallgató<br />
A Jogtörténeti tanulmányok<br />
VIII. kötetéhez 1<br />
A „Jogtörténeti tanulmányok” az egyik legjelentõsebb<br />
publikációs lehetõség a joghistorikusok körében. A<br />
legelsõ kiadvány 1966-ban jelent meg. A következõ<br />
mintegy négy évtized alatt még hat könyv látott napvilágot,<br />
2005-ben pedig elkészült a VIII. kötet is. A<br />
Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi<br />
Kara Csizmadia Andor professzor tiszteletére adta ki<br />
a legutóbbi gyûjteményt, aki a Kar elismert oktatója,<br />
1964-68 között pedig dékánja volt. E könyv mellett a<br />
2005. november 18-19-én tartott pécsi konferencia is<br />
a professzornak állított emléket, mivel a Hazai Jogtörténészek<br />
Találkozójára okot adó körülmény, elismert<br />
oktatónk születésének 95., halálának 20. évfordulója<br />
volt. Az elõadássorozaton Csizmadia Andor<br />
rendkívül sokrétû és széleskörû munkásságának áttekintésére<br />
került sor, kiemelkedõ jogtörténeti tevékenységének<br />
bemutatása mellett a közjog, egyházjog,<br />
szociális jog terén végzett kutatásait is méltatták<br />
a rendezvény elõadói.<br />
A kötetben publikált tanulmányok közül – szerkesztési<br />
rendben haladva – az elsõ Antal Tamás írása<br />
„Szilágyi Dezsõ igazságügyi reformjairól (1890-1900)”<br />
címmel. A 19. sz. végén keresztülvitt olyan újításokról<br />
szerezhetünk tudomást, melyek a késõbbi bírósági<br />
szervezet kialakulására is rendkívüli befolyással<br />
bírtak. Szilágyi Dezsõ (egyetemi tanár, liberális politikus,<br />
elõbb a Deák- és a Szabadelvû Párt országgyûlési<br />
tisztviselõje, majd minisztériumi tisztviselõ) a korabeli<br />
igazságszolgáltatás modernizációját szolgáló<br />
intézkedéseket törvénycikkek sorának beterjesztésével<br />
és elfogadtatásával, programcsomagok öszszeállításával<br />
tette lehetõvé. Antal Tamás által a reformer<br />
ítélõtáblák decentralizációjára, a konzuli bíráskodás<br />
megújítására, a különféle eljárási formák,<br />
bûnvádi perrendtartás átláthatóbbá tételére irányuló<br />
törekvéseit ismerhetjük meg.<br />
Balogh Elemér „Az 1830. évi büntetõtörvény-tervezet<br />
eljárásjogi részéhez írt törvényhatósági reflexiók” c. tanulmánya<br />
a nagy jelentõségû, de sajnálatos módon<br />
országgyûlési tárgyalásra nem került javaslatra<br />
adott, fõként vármegyei észrevételeket taglalja. A tervezet<br />
leglényegesebb pontja az a tény, mely szerint<br />
„honi jogunkban elõször találkozunk azzal a megoldással,<br />
hogy a jogalkotó a büntetendõ magatartásokat<br />
két kategóriába sorolta: bûntettekre (delictum/<br />
crimen) és kihágásokra (delictum politi cum)… az<br />
191<br />
addig szokásosnak tekinthetõ kettes osztat (alaki joganyagi<br />
jog) helyett hármas (alaki jog-anyagi jog-kihágások)<br />
osztatú lett”. 2 A javaslatokat érintõ reflexiók<br />
révén kerülhetett sor egy-egy törvénytervezet ténylegesen<br />
országos megvitatására, így a szerzõ törekvése<br />
a zalai, gyõri, csongrádi, bihari visszajelzések<br />
elemzésével felhívni a figyelmet ezek fontosságára.<br />
Balogh Judit által publikált harmadik tanulmány<br />
„A jogrendszerek konzerválása vagy új válaszok új helyzetekre<br />
– A XIX. század végi magánjogi kodifikációs törekvések<br />
céljairól” címmel, olyan alapproblémával indul,<br />
amely ma is élénken foglalkoztatja a törvényhozás,<br />
a kodifikációs tevékenység résztvevõit. Szladits<br />
Károly kódex-definíciójából kiindulva a szerzõ arra<br />
keresi a választ, miként viszonyul egymáshoz a kódex,<br />
mint testet öltött törvénykezés és a jogpolitika.<br />
A 16. századtól induló történeti áttekintés során<br />
olyan jelentõs magánjogi kodifikációs úttörõkkel<br />
találkozhatunk, mint Teleszky, Grosschmid Béni,<br />
Szászy-Schwarz Gusztáv, képet kapva ezáltal a magyar<br />
magánjog egységesítésérõl, illetõleg a törvénykönyv<br />
kidolgozására ható nemzetközi tendenciákról.<br />
„A börtönügyi modernizáció országos programja a Pesti<br />
Hírlap elsõ évfolyamában (1841)” c. publikáció a büntetés-végrehajtás<br />
talán azóta is változatlanul fennálló<br />
problematikáját vázolja. A szerzõ, Bató Szilvia kutatásának<br />
középpontjában a Kossuth Lajos által szerkesztett<br />
hírlapban rendszeresen megjelenõ börtönügyi rovat<br />
áll, amely rendre hangsúlyozta a szabadságvesztés<br />
büntetés foganatosításának reformját. A korabeli<br />
folyóiratban szereplõ írások, cikkek a börtönkörülmények<br />
átalakítását, javítását a büntetés-végrehajtás<br />
kodifikációján keresztül tartották elképzelhetõnek,<br />
így a szerzõ jóvoltából áttekinthetjük, miként válhat<br />
egy hírlapban megjelenõ javaslat az adott jogterület<br />
egységesítésének kiinduló pontjává.<br />
I. Károly 1320 táján kiadott dekrétumát elemzi Béli<br />
Gábor „A megye hatóságának és tisztjeinek mûködése a<br />
XIV. század elsõ felében az Ars Notaria formulái alapján”<br />
c. tanulmányában. A 14. század jeles gyûjteménye<br />
a királyi kúria, a szentszékek, a megyék és a városok<br />
formuláit fûzte egybe. Az említett dekrétum az<br />
Ars Notaria olyan lényeges eleme, mely a büntetések<br />
végrehajtásának, behajtásának rendjét szabályozta,<br />
a foganatosításban résztvevõ személyek feladatait<br />
konkrét parancsokban, utalásokban tartalmazta. E<br />
rendelkezések hiteles fordítása mellett egyéb korhû<br />
feljegyzéseken át körvonalazódik a magyar középkor<br />
büntetés-végrehajtási joga.<br />
A házasságtörés (adulterium) büntetõjogi megközelítését<br />
ismerhetjük meg Bódiné Beliznai Kinga<br />
„A házasságtörés megítélése a magyar jogban 1894-ig”<br />
c. írásából. A szerzõ a fogalom különbözõ kultúrákban<br />
betöltött szerepének tisztázása után a magyar<br />
törvénykönyvek vonatkozó rendelkezéseit vizsgál-<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>