2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
172<br />
Dávid Lilla: „Emlékkönyv Losonczy István professzor halálának 25. évfordulójára”<br />
tencia. Az áldozat szégyelli, ami vele történt, eltitkolja,<br />
és inkább tûri a további erõszakot. A tanulmány<br />
foglalkozik a távoltartás intézményérõl szóló<br />
törvényjavaslattal, annak jelentõségével, majd a<br />
büntetõ és a büntetõeljárási törvény módosításának<br />
lehetõségeivel és szükségével is.<br />
18. Dr. Kiss Szabolcs: Az óvadék jogintézményének<br />
szabályozása a Német Szövetségi Köztársaságban. Az<br />
óvadék a német büntetõeljárási jogban olyan vagyoni<br />
értékkel bíró szolgáltatás, mely az ezt letevõ terhelt<br />
számára az eljárás jogerõs befejezéséig lehetõvé<br />
teszi, hogy a letartóztatást elkerülje. Szerzõ a német<br />
büntetõeljárási törvény alapján elõször a letartóztatás<br />
feltételeit ismerteti, majd rátér az óvadék szabályozásának<br />
egyes kérdéseire. Az óvadéknak/kauciónak/biztosítéknak<br />
– a törvény e fogalmakat szinonimaként<br />
használja – négy típusa a következõ: készpénz,<br />
értékpapír, zálogosítás, valamint megfelelõ<br />
személy által nyújtott kezesség. A bíróság a felsoroltak<br />
bármelyikét – ezek kombinációját is – választhatja<br />
az eljárás biztosítására, mindezekre azonban csak<br />
akkor kerülhet sor, ha a letartóztatást szökés veszélye<br />
miatt rendelte el. Az óvadék alkalmazása leggyakrabban<br />
konkrét pénzösszeg megállapítása útján<br />
valósul meg.<br />
19. Dr. Korinek László: Az antiterrorista harc eszközei,<br />
különös tekintettel a büntetõjogra. Már a terrorizmus fogalmának<br />
összetett jellege elõrevetíti, hogy az ellene<br />
vívott harc eszközeit megfontoltan kell megválogatni.<br />
A cél: megfelelõ, érvényes és megbízható<br />
stratégia kialakítása, melynek elemeit Korinek professzor<br />
tíz pontba foglalva tárgyalja. Hangsúlyozza<br />
az államok nehézségeit, hiszen e harc során számos<br />
kényes helyzetben kell az egyensúlyt fenntartaniuk.<br />
Ehhez kapcsolódóan szól az „államok csapdájáról”,<br />
a „jogi és társadalmi csapdahelyzetrõl”, a<br />
túlreagálás veszélyérõl, a költséghatékonyságról, valamint<br />
a demokrácia alapvetõ értékei védelmének<br />
szükségességérõl.<br />
A büntetõjog ebben a küzdelemben mint általános<br />
eszköz jelen formájában háttérbe szorul: „megvédhet<br />
egyeseket a terrorizmus támadásaitól, erkölcsi<br />
elégtételt nyújthat a közösségnek, kifejezheti a civilizált<br />
társadalmaknak a jóról és a rosszról alkotott<br />
felfogását, de nem alkalmas a társadalmi igazságtalanságok<br />
megszüntetésére, a gazdasági fejlõdés ellentmondásainak<br />
felszámolására.” A terrorizmus<br />
legveszélyesebb formái ellen is csak a nemzetközi<br />
büntetõjog intézményei érhetnek el komolyabb eredményt.<br />
Ezért a terrorizmust kutató kriminológiának<br />
a jövõben is elsõdlegesesen azt kell elõsegítenie, hogy<br />
a büntetõjog hatékony eszközként szolgálja a terror<br />
leküzdését, a törvényesség és a humánum elveinek<br />
feladása nélkül.<br />
20. Dr. Kõhalmi László: Das reformierte ungarisches<br />
Umweltstrafrecht. Szerzõ tanulmányában a Büntetõ<br />
Törvénykönyv módosításáról szóló 2005. évi XCI.<br />
törvénnyel megreformált magyar környezeti<br />
büntetõjog változásait veszi górcsõ alá. A Btk. környezeti<br />
büntetõjogi tényállásainak – környezetkárosítás,<br />
természetkárosítás, környezetre veszélyes hulladék<br />
jogellenes elhelyezése – megváltoztatását mind<br />
jogalkalmazási problémák (látencia, végrehajtási deficit<br />
stb.), mind nemzetközi jogi kötelezettségek indokolták.<br />
A hazai tételesjogi szabályozás megalkotásánál<br />
zsinórmértékül szolgált a 2003/80 IB kerethatározat<br />
(amit sajnálatosan idõközben az Európai<br />
Bíróság hatályon kívül helyezett). A magyar környezeti<br />
büntetõjog novuma, hogy a környezetkárosítás<br />
(Btk. 280.§) elkövetése esetén, amennyiben a tettes az<br />
elsõfokú ítélet meghozataláig restituálja a környezet<br />
eredeti állapotát, ez vele szemben büntethetõséget<br />
megszüntetõ ok, illetve a büntetés korlátlan enyhítését<br />
lehetõvé tevõ eset. A rendelkezés indoka világos:<br />
nyilvánvalóan nagyobb társadalmi érdek fûzõdik a<br />
lehetséges reparációhoz, mint a bûncselekmény megállapításához<br />
és a szankció alkalmazásához.<br />
A jogalkotó újítása az is, hogy a Btk. oly sok kritikát<br />
kapott 281/A. §-át a korábbi „környezetre veszélyes<br />
hulladék jogellenes elhelyezése” megjelölésrõl<br />
„a hulladékgazdálkodás rendjének megsértése” elnevezésre<br />
változtatta.<br />
2<strong>1.</strong> Dr. Kulcsár Gabriella: Gewaltdarstellungen in<br />
den Medien und ihre Wirkungen auf die Aggressiionsbereitschaft.<br />
A tanulmány rövid áttekintést ad a médiában<br />
megjelenõ erõszak-ábrázolásának az agresszióra<br />
gyakorolt hatásairól és az ezzel kapcsolatos kutatási<br />
eredményekrõl. Az erõszak és a média fogalmának<br />
definiálása után feltárja azokat a hajtóerõket,<br />
amelyek az embereket arra motiválják, hogy végignézzenek<br />
erõszakot tartalmazó mûsorokat. Helyesen<br />
mutat rá arra, hogy e motiváló tényezõk nélkül<br />
a tanulmány alapkérdése fel sem merülne problémaként.<br />
Ezután következik a cikk legfontosabb része,<br />
a médiaerõszak lehetséges hatásmechanizmusainak<br />
és következményeinek feltárása. Szerzõ a témával<br />
kapcsolatos szerteágazó és sokszor ellentmondásos<br />
szakirodalmat logikusan rendszerezi, illetve<br />
saját meglátásaival elõremutatóan egészíti ki.<br />
Zárásul a médiaerõszak negatív hatásai csökkentésének<br />
lehetõségeirõl, illetve azok nehézségeirõl szól.<br />
22. Dr. Makai Lajos: A bírói engedélyhez kötött titkos<br />
információgyûjtés és a bírói engedélyhez kötött titkos<br />
adatszerzés az új büntetõeljárási törvény tükrében.<br />
A titkos információgyûjtés és titkos adatszerzés jogi<br />
keretének megteremtésekor a jogalkotó figyelembe<br />
vette az Alkotmánybíróság határozataiban megfogalmazott<br />
célhozkötöttség elvét. A Be. megkülönbözteti<br />
a formális büntetõeljáráson kívüli adatszerzési<br />
tevékenységet (titkos információgyûjtés)<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>