2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
118<br />
Zeller Judit: Jogalkotási feladatok az Európai Unió Alkotmányával összefüggésben<br />
2005. továbbá Scholler: i. m.<br />
10<br />
Fazekas: i. m.<br />
11<br />
Lawson, Rick: A sarki fény nyomában. Milyen mércét<br />
alkalmazzon az EU Alapvetõ Jogok Ügynöksége Fundamentum<br />
2005. <strong>1.</strong> sz. Scholler: i. m. Kühling: i. m.<br />
12<br />
Comission Decision of 13 March 2001 SEC (2000) 380/8.<br />
Idézi Young i.m. 222. o.<br />
13<br />
6. és 9/90. (egyesített ügyek) Frankovich v. Italian State<br />
[1991] ECR I-5357<br />
14<br />
Vö. Kecskés László: EU-jog és jogharmonizáció. HVG-<br />
ORAC Kiadó, Budapest 2003<br />
15<br />
Chronowski Nóra: Integrálódó alkotmányjog. Dialóg<br />
Campus Kiadó, Budapest–Pécs 2005. 65. o.<br />
16<br />
Erre a már említett Handelsgesellschaft, illetve Noldügyben<br />
került sor.<br />
17<br />
Jelenleg az Európai Unióról szóló Szerzõdés 6. cikkének<br />
(2) bekezdése rendelkezik arról, hogy az Unió tiszteletben<br />
tartja az alapvetõ jogokat, mint a közösségi jog általános<br />
alapelveit, ahogyan azokat az EJEE garantálja.<br />
18<br />
A Bíróság által az EJEB felé tett lépések érhetõk tetten<br />
a Carpenter-ügyben (Carpenter v. Secretary of State for<br />
the Home Department C-60/00 [2002] ECR I-6279), illetve a<br />
Connolly-ügyben (Connolly v. Bizottság C-274/99 [2001] ECR<br />
I-1575). Az EJEB közeledése a Bíróság gyakorlata felé pedig<br />
megfigyelhetõ a Goodwin-ügyben (Goodwin v. Egyesült Királyság<br />
(2002) 28957/95), a Pellegrin-ügyben (Pellegrin v.<br />
Franciaország no. 28541/95. [1999]). Vö. Szalayné: u. o.<br />
19<br />
Vö. Callewaert: u. o.<br />
20<br />
Vö. Szalayné Sándor Erzsébet: Interferencia az Európai<br />
Bíróság és az EJEB gyakorlatában. Acta Humana 2005/2.<br />
szám. 13–29. o.<br />
21<br />
Ld. többek között Streinz, R.: Europarecht. 6. Aufl.<br />
Müller Verlag, Heidelberg 2003. Kecskés: i. m. Weller: i. m.<br />
22<br />
A biomedicina az orvostudomány olyan ága, amely<br />
biológiai és fiziológiai elveket alkalmaz a klinikai gyakorlat<br />
területén. http://wordnet.princeton.edu/perl/<br />
webwns=biomedicine<br />
23<br />
A biotechnológia általánosan elfogadott meghatározás<br />
alapján olyan kutatási technikákat jelent, amelyekben biológiai<br />
eljárásokat, illetve organizmusokat használnak fel az emberiség<br />
általi hasznosítás, illetve az egészség megõrzése vagy<br />
helyreállítása céljából. Az EU dokumentumaiban ezt a kifejezést<br />
használják az emberi sejtek és szövetek egészségügyi<br />
célú felhasználásának technológiáira is.<br />
24<br />
Vö. Tissue engineering: Commission consults public<br />
on how to regulate advanced therapies.<br />
http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do<br />
reference =IP/05/575&format=HTML&aged=0&language<br />
=EN&gui Language=en (letöltés dátuma: 2005. 09. 12.).<br />
25<br />
EUA II-95. cikk. Egyes álláspontok szerint az egészségvédelem<br />
azonban nem alapjog, hanem csupán program.<br />
Vö. Sholler: i. m.<br />
26<br />
EUA II-6<strong>1.</strong> cikk<br />
27<br />
Említést érdemelnek itt különösen az õssejtek egyes<br />
típusai, amelyeknek jogi státusa még nem véglegesen eldöntött<br />
– sem az Unión belül, sem azon kívül. Az embrionális<br />
õssejtek nyerése, amely – esetleg életképes – embriók<br />
elpusztításával valósítható meg, súlyos etikai viták tárgya.<br />
De ugyanígy problematikus az ivarsejtek kezelése is, hiszen<br />
ezekbõl a késõbbiekben terápiás célokra felhasználandó embriók<br />
állítható elõ.<br />
28<br />
EUA II-63. cikk<br />
29<br />
Tulajdonképpen a fajnemesítés filozófiája. Az eugenika<br />
szerint társadalmi beavatkozással elérhetõ az ember öröklött<br />
vonásainak javítása. A célja „minél jobb” egyedek létrehozása,<br />
a társadalom intelligenciájának, egészségének növelése,<br />
ezáltal a társadalmi problémák és az emberi szenvedés<br />
csökkentése. Módszerei változatosak, gyakorlatilag ide sorolható<br />
az ókori gyermekkitételtõl kezdve a szelektív házasodáson<br />
keresztül a modern génmanipulációkig minden eljárás.<br />
Vö. http://en.wikipedia.org/wiki/Eugenics (letöltés<br />
dátuma: 2005 09. 12.)<br />
30<br />
EUA II-68. cikk<br />
31<br />
Sándor Judit: Genomika és jog. Magyar Tudomány<br />
2002. 5. sz. 616–626. o.<br />
32<br />
http://www.ebmt.org/8TransplantGuidelines/<br />
guideline_ docs/English/Article_on_EU_Directive%20_<br />
EBMT_News.pdf (letöltés dátuma: 2005. 09. 12.)<br />
33<br />
http://www.ebmt.org/8TransplantGuidelines/<br />
guideline_ docs/English/Article_on_EU_Directive%20_<br />
EBMT_News..pdf (letöltés dátuma: 2005. 09. 12.)<br />
34<br />
Technical Requirements for the Coding, Processing,<br />
Preservation, Storage and Distribution of Human Tissues and<br />
Cells. Draft 29. 03. 2005<br />
http://europa.eu.int/comm/health/ph_threats/<br />
human_substance/oc_tech_cell/oc_tech_cell_ draft_en.pdf<br />
(letöltés dátuma: 2005. 09. 12.)<br />
35<br />
A biobank emberi eredetû biológiai anyagok<br />
gyûjtésének eredménye, amelyeket az egészségügyi rendszerben,<br />
illetve az orvostudományok területén alkalmaznak. Vö.<br />
Hansson, Matts G.: The use of human biobanks – ethical, social,<br />
economical and legal aspects. Presentation of the project.<br />
http://www.bioethics.uu.se/chapters/Introduction-<br />
Hansson. pdf (letöltés dátuma: 2005. 09. 12.) Az egyes államok<br />
törvényi szabályozása azonban olykor ettõl eltérõ<br />
mneghatározást ad a biobank fogalmának.<br />
36<br />
Cambon-Thomsen, Anne és Rial-Sebbag, Emmanuelle:<br />
Biobanking Legal Framework France-Netherlands. Mapping<br />
the Language of Biobanks. Mapping the Language of<br />
Research-Biobanks and Health Registries – From Traditional<br />
Biobanking to Research Biobanking.<br />
http://www.med.uio.no/iasam/sme/forsknings<br />
prosjekter/Bio_Toulouse_1004 (letöltés dátuma: 2005. 09. 12.)<br />
37<br />
Cambon-Thomsen és Rial-Sebbag: i.m.<br />
38<br />
Paula Lobato de Faria: Existing Regulations – Italy,<br />
Portugal and Spain. Mapping the Language of Research-<br />
Biobanks and Health Registries – From Traditional Biobanking<br />
to Research Biobanking.<br />
http://www.med.uio.no/iasam/sme/forsknings<br />
prosjekter/Bio_Toulouse_1004 (letöltés dátuma: 2005. 09. 12.)<br />
39<br />
Rynning, Elisabeth: Regulation of Biobanks in<br />
Sweden, Norway and Denmark, valamint Skolbekken,<br />
John-Arne: Individualistic Ethics – the Best Interest of the<br />
Individual Mapping the Language of Research-Biobanks<br />
and Health Registries – From Traditional Biobanking to<br />
Research Biobanking. http://www.med. uio.no/iasam/<br />
sme/forskningsprosjekter/Bio_Toulouse_1004 (letöltés dátuma:<br />
2005. 09. 12.)<br />
40<br />
Rynning: i. m.<br />
41<br />
Perspektiven für die regenerative Medizin in<br />
Deutschland. http://www.gesellschaft-regenerativemedizin.de/inhalt/grm/deutsch/presseinfo/041203_<br />
pi.shtmlnavid=12 (letöltés dátuma: 2005. 09. 12.)<br />
42<br />
Perspektiven für die regenerative Medizin in<br />
Deutschland. http://www.gesellschaft-regenerativemedizin.de/inhalt/grm/deutsch/presseinfo/041203_<br />
pi.shtmlnavid=12 (letöltés dátuma: 2005. 09. 12.)<br />
43<br />
Vö. http://www.mkogy.hu/efutar/jog2005osz.htm<br />
(letöltés dátuma: 2005. 09. 12.)<br />
44<br />
A szövetek és sejtek gyûjtését, feldolgozását és tárolását<br />
végzõ létesítmények engedélyeinek kiadása (akkreditációja),<br />
valamint e létesítmények ellenõrzése. Vö. az Irányelv<br />
5–6. cikkével. A minõségbiztosítási rendszer létrehozása<br />
és mûködtetése. Vö. az Irányelv 16. cikkével.<br />
45<br />
Térítésmentes szövet- és sejtadományozás, az adományozással<br />
összefüggõ promóciós tevékenység kérdései, illetve<br />
az adatkezelés szabályai. Vö. az Irányelv 12-14. cikkével.<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>