2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
2006. évi 1. szám - Jura - Pécsi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Pánovics Attila: A Nemzeti Civil Alapprogram mûködésének tapasztalatai<br />
107<br />
– a kollégiumok egy része (a Dél-alföldi, az Északmagyarországi,<br />
a Közép-dunántúli Regionális, az Országos<br />
és a Nemzetközi Kollégium) érzékelhetõen arra<br />
törekedett, hogy minél több szervezetet támogasson,<br />
s ennek megfelelõen igen nagy arányban adott a kért<br />
összeghez képest lényegesen csökkentett (annak sokszor<br />
a felénél is kisebb) támogatásokat;<br />
– markánsan felvállalta a pályázatok közötti szelekciót<br />
az Együttmûködési, valamint – kisebb mértékben<br />
– az Észak-alföldi és a Civil Szolgáltató Kollégium<br />
(az elõbbi már a pályázati kiírásában is rögzítette, hogy<br />
kizárólag teljes összegû támogatást ítél meg);<br />
– a többi kollégiumra e szempontból a köztes<br />
megoldások voltak jellemzõek. 28<br />
A támogatások szervezettípus szerinti megoszlásának<br />
alakulását vizsgálva megállapítható, hogy az<br />
egyesületek az alapítványoknál jóval nagyobb támogatottságot<br />
élveztek, õk kapták a Nemzeti Civil Alapprogramból<br />
kiosztott teljes összeg közel kétharmadát.<br />
A mûködési és a szakmai támogatásokból való<br />
részesedésük egyaránt körülbelül másfélszerese volt<br />
az alapítványokénak (a beérkezett pályázatokban<br />
kért támogatások is hasonló arányokat mutattak.)<br />
A támogatások tevékenységi terület szerinti összetételét<br />
vizsgálva azt látjuk, hogy a támogatások közel<br />
egynegyedét a szociális és egészségügyi szervezetek<br />
kapták, a sport- és szabadidõs, a kulturális, az oktatási,<br />
a környezetvédelmi szervezetek és a nonprofit<br />
szövetségek részesedése egyaránt egytized körüli,<br />
a többi tevékenységi területé csak 1–3 százalékos<br />
volt. A támogatási rendszer elsõsorban a környezetvédelmi,<br />
a sport- és szabadidõs, valamint a településfejlesztési<br />
szervezetek számára bizonyult elõnyösnek. 29<br />
Ezekre a területekre a támogatásoknak lényegesen<br />
nagyobb hányada áramlott, mint amekkorát a hagyományos<br />
elosztású központi állami támogatásokból a<br />
korábbiakban meg tudtak szerezni. A pozitív diszkrimináció<br />
tehát – ha kismértékben is, de – kimutatható<br />
a rendszerben, hiszen a leginkább támogatott<br />
csoportot a hátrányos helyzetû rétegeket segítõ szociális<br />
és egészségügyi szervezetek alkotják. Az emberi<br />
jogi szervezetek részesedése csekély ugyan, de<br />
egyéb formákban megvalósuló állami támogatottságuknál<br />
még mindig magasabb. 30<br />
A megkötött szerzõdések alapján az elsõ pályázati<br />
támogatások kiutalása szeptember elején<br />
kezdõdött meg, amelynek során több mint 6 milliárd<br />
forint jutott el a szektor szereplõihez 2005. május 27-ig.<br />
Ennek a forrásnak közel háromnegyede a szervezetek<br />
mûködésének megerõsítését, míg a fennmaradó<br />
rész a szektor fejlõdését szolgáló szakmai programok<br />
megvalósítását szolgálta.<br />
Az Alapprogram akarva-akaratlanul az elsõ pályázati<br />
kör lebonyolítása során elvégzett egy olyan<br />
mûveletet is, amelyre eredetileg nem is gondoltak. Levizsgáztatta<br />
a civil szervezeteket, tesztelte a szektorra vonatkozó<br />
jogszabályok gyakorlatban való mûködését,<br />
életképességét, betartását. 31<br />
Meg kell jegyezni, hogy az Alapprogram 2004.<br />
évi költségvetésének tényleges nagysága csak 2004.<br />
szeptember 9-én vált ismertté, amikor az APEH sajtótájékoztatón<br />
közölte, hogy az adófizetõk 1%-os felajánlásainak<br />
összege elérte a 6 milliárd 978 millió forintot.<br />
Figyelembe véve az elsõ pályázati forduló során<br />
megjelenõ igényeket, és figyelembe véve a formai<br />
hibás pályázatok magas arányát, a Tanács biztosította<br />
egy újabb mûködési célú pályázati forduló meghirdetésének<br />
lehetõségét. Ezt a második pályázati fordulót<br />
nehézkessé tette az a körülmény, hogy a pályázati<br />
kiírások megjelenésére csak november–december<br />
hónapokban került sor, de a felhívásokra így is több<br />
mint ötezer pályázat érkezett be, amelybõl mintegy<br />
kétezren részesülhettek támogatásban. A pályázatok<br />
értékelése, jóváhagyása, majd a nyertes pályázókkal<br />
történõ szerzõdéskötések elhúzódása miatt azonban<br />
a támogatások felhasználására rögzített határidõk<br />
betarthatatlanná váltak, ezért a minisztérium közleményben<br />
hozzájárult a felhasználási és elszámolási<br />
határidõk meghosszabbításához.<br />
VII. Az Alapprogram második éve<br />
A Kollégiumok 2005. március 31-én közzétett pályázati<br />
felhívásaira 12 685 pályázat érkezett. Ez körülbelül<br />
másfélszerese a 2004-ben beadott pályázatoknak,<br />
ami az Alapprogram iránti érdeklõdés növekedését<br />
mutatta. Sajnos ezek közel háromnegyede<br />
(9427 darab pályázat) formai hibás volt, és a hibák<br />
súlyossága miatt ebbõl 830 darabot véglegesen el<br />
kellett utasítani. Az új pályázati fordulóban a civil<br />
szervezetek kezdeményezésére a kormányrendelet<br />
lehetõvé tette a hiánypótlást, ami 8597 pályázatot<br />
érintett. Ez a módosítás még hosszadalmasabbá tette<br />
a pályázati rendszert, de az Alapprogram forrása<br />
közpénz, amelynek felhasználása csak szigorú szabályok<br />
szerint történhet. A pályázati pénzek kifizetésének<br />
elhúzódásához az is hozzájárult, hogy a 2004. évi<br />
támogatásokból 2,2 milliárd forinttal még nem számoltak<br />
el szabályszerûen a civil szervezetek, pedig a törvény<br />
szerint az a szervezet, amely az elõzõ támogatással<br />
nem számol el, az újabb megítélt támogatását<br />
nem kaphatja meg, sõt bizonyos esetekben további<br />
két évre kizárja magát a támogathatók közül. 32<br />
Sokáig úgy tûnt, hogy a kormányzati megtakarítási<br />
törekvések miatt veszélybe kerül az Alapprogram<br />
2005. évi forrása. A Magyar Köztársaság 2005.<br />
évi költségvetésérõl szóló 2004. évi CXXXV. törvény<br />
ugyanis két megszorítást írt elõ minden költségvetés-<br />
JURA 2006/<strong>1.</strong>