Villamos gép tervezés
Villamos gép tervezés
Villamos gép tervezés
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
21/89 2005szept_dec 12/12/05<br />
Ez csak elzetes, hiszen a htéshez még lehetséges hogy ettl eltér gázmennyiség szükséges, de ez csak melegedés<br />
számitás után derül ki.<br />
Leveg esetén<br />
Fajh leveg<br />
kb. 1000 [Ws/kgK]<br />
Srség kb. 1.1 [kg/m3]<br />
Amennyiben hidrogén vagy víz a htközeg akkor ugyanakkora veszteség elviteléhez kisebb közegmennyiség is elég.<br />
4.5 Részletesebb melegedésszámitás<br />
4.5.1 Szellzés számítása<br />
A hálózatos analógián alapuló szellzés számitás pontosabb mint az As∆ szorzaton alapuló becslés, azért az<br />
egyszersitett szellzés és melegedés számitás eredményeit óvatosan kell kezelni. Céljuk inkább a gépen belül<br />
különböz részek egymáshoz képesti melegedésének számitása hogy a konstrukció htútjait célszerbben lehessen<br />
kialakitani. Az eloszlás számitása viszonylag pontosabb.<br />
A htközeg áramlása áramlási hálózattal irható le, melyben aktiv és passziv elemek vannak. A nyomásfokozó<br />
elemek általában radiális ventilátorok ill. forgórész szellzrések, vagy tekercsfejek kilógó végei.<br />
ρ 2 2<br />
A létrehozott nyomás : ∆P[ Pa] = *( v − v )<br />
2<br />
2<br />
1<br />
Ahol ρ gáz srsége<br />
V2 kerületi sebesség küls átmérn [m/s]<br />
V1 kerületi sebesség bels átmérn [m/s]<br />
Valóságban a veszteségek miatt parabola jelleggörbe adódik. Paramétereit most ismertnek vesszük, számitással vagy<br />
méréssel határozható meg.<br />
A passzív elemek úgy képzdnek, hogy a gép bels terét csatornákra bontjuk. Az elemek típusa szerint lehetnek<br />
olyanok, melyeknél az ellenállás állandó ( például szkülés vagy tágulás, iránytörés ), olyanok ahol az ellenállás az<br />
áramlási sebességtl ( Reynolds szám ) és a fal simaságától függ ( például egyenes csatorna ) illetve ahol a<br />
tömegáramtól illetve áramlási sebességektl függ ( például elágazás, összefolyás ).<br />
Az áramlási sebesség általában elég nagy ahhoz, hogy az áramlás turbulens legyen, ebben az esetben<br />
kg<br />
ρ<br />
3<br />
∆ =<br />
m<br />
p<br />
2<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
* v<br />
<br />
gáz<br />
m<br />
<br />
<br />
s <br />
2<br />
alakban írható fel.<br />
Ahol ρ az áramló közeg srsége, v a közeg sebessége.<br />
Tekintettel arra, hogy<br />
v<br />
gáz<br />
3<br />
m<br />
<br />
Qgáz<br />
<br />
s <br />
F<br />
= kapjuk, hogy<br />
2<br />
[ m ]<br />
.