villamosmérnök hallgatóknak az energetikáról - Villamos Energetika ...
villamosmérnök hallgatóknak az energetikáról - Villamos Energetika ...
villamosmérnök hallgatóknak az energetikáról - Villamos Energetika ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VILLAMOSMÉRNÖK HALLGATÓKNAK<br />
AZ ENERGETIKÁRÓL<br />
Dr. Ronkay Ferenc okl. gépészmérnök<br />
1. Bemutatkozás<br />
2. <strong>Energetika</strong> és családi hagyományok<br />
3. Az energetika múltjából<br />
4. Az energetika szépségérıl<br />
5. Az energetika napjainkban<br />
6. Az energetika jövıjérıl<br />
7. Válasz kérdésekre<br />
2009. március
1. Bemutatkozás<br />
Ha valaki a dr. Ronkay Ferenc nevet keresi három névvel is találkozhat, mindháromnál <strong>az</strong> áll,<br />
hogy gépészmérnök. Különbözik a születési évszám: 1912, 1944, 1980. Ebbıl én a középsı<br />
vagyok, a többiek: édesapám és egyik fiam. A családi hagyományokra majd késıbb kitérek,<br />
elıször magamról szólok.<br />
Középiskolának <strong>az</strong> Épületgépészeti Technikumot választottam, bár a villamos képzésem is<br />
felmerült. Viszont a villamos témák akkor még távol voltak tılem. Lehet, hogy <strong>az</strong>ért, mert<br />
kisfiú koromban egyszer óvatosan két szöget egyenként betettem a konnektorba, de késıbb,<br />
hogy ne legyen baj, egyszerre kihúztam, jól megrázott. Nem tetszett valami olyan, ami nem<br />
látható, de ráz. A másik okom <strong>az</strong> volt, hogy édesapám árnyékába nem akartam kerülni, aki<br />
gépészmérnöki végzettsége ellenére villamosmérnökként dolgozott.<br />
Az épületgépészet nem nyerte meg ig<strong>az</strong>án a tetszésemet, nem <strong>az</strong>ért mintha nem lenne eléggé<br />
fontos, de rájöttem, hogy jobban szeretem a nagyobb léptékő dolgokat, mint egy-egy ház,<br />
vagy lakás. Ezért <strong>az</strong> egyetemen a hıerıgépésztet választottam, és 1968-ban diplomát kaptam.<br />
A diplomamunkám a Borsodi Erımő k<strong>az</strong>ánszabályozásából írtam, a szabályozórendszert analóg<br />
számítógépen modelleztem, Lévai András professzor tanszékén, akkor Hıerımővek Tanszéknek<br />
nevezték. Lévai professzor szobrát nemrég avatták fel a D épület aulájában, születésének<br />
100. évfordulóján.<br />
A Budapesti Főtıerımő Vállalatnál kezdtem mérnöki tevékenységemet. Azt reméltem, hogy<br />
erımőépítéshez kerülök, mert akkor <strong>az</strong> újságok elsı oldalán <strong>az</strong> szerepelt, hogy Óbudán nagy<br />
főtıerımő épül, és reméltem, hogy <strong>az</strong> elsı kapavágástól láthatom, hogy készül a nagy mő.<br />
Ebbıl nem lett semmi. Amikor eldılt, hogy nem valósul meg, <strong>az</strong> nem jelent meg <strong>az</strong> újságok<br />
címlapján. Viszont megismertem a budapesti erımőveket, elsısorban Angyalföldön, Kispesten,<br />
Kıbányán, Újpesten. Volt főtımővünk a Révész utcában. A Kelenföldön lévı erımő<br />
nem tartózott hozzánk, önálló vállalat volt akkor, késıbb vonták össze a két vállalatot. A kezdet<br />
mérnöki munkáimból, amire szívesen emlékszem, <strong>az</strong> a széntüzelésrıl olajtüzelésre történı<br />
átalakítás beruházásainak munkája. Amire nem lehetek büszke: nem sikerült elérnem, hogy<br />
Angyalföldön <strong>az</strong> erımővi beruházás úgy valósuljon meg, hogy maradjon mód a késıbbi bıvítésre.<br />
Ennek <strong>az</strong> volt <strong>az</strong> oka, hogy amikor rájöttem, hogy <strong>az</strong> irodaházat nem a Váci útra, hanem<br />
<strong>az</strong> erımő másik oldalára kellene építeni, jóval olcsóbban, <strong>az</strong> erımő vezetıje <strong>az</strong>t válaszolta,<br />
hogy akkor újra kell tervezni, és késıbb lesz kész. A tervhez képest volt vagy két év csúszás,<br />
de ez nem számított. Még <strong>az</strong>t is hozzátette, van nekem a meglévı erımővel is elég bajom,<br />
nem kell tovább bıvíteni. Amikor másfél év múlva kutatóintézetbe mentem dolgozni, már<br />
majdhogynem a törzsgárdához tartózónak tekintettek, mert nagyon nagy volt a cégnél a fluktuáció.<br />
<strong>az</strong> emberek beléptek, kiléptek. Akkor nekem úgy tőnt, hogy a vezetésbıl kellett volna<br />
egyeseket kitenni, és Budapest hı- és villamosenergia ellátása sokat javult volna.<br />
A <strong>Villamos</strong>energiaipari Kutatóintézet (VEIKI) Számítóközpontjában folytattam 1969. december<br />
végétıl tevékenységemet. A számítástechnika negyven évvel ezelıtt egészen más volt,<br />
mint napjainkban. Akkor számoltunk. Nekem a szimulációs feladatok jutottak. Olyanok, mint<br />
például a metró alagutak vizsgálata, hogy háború estén, ha tele lesz emberrel, hogy fog alakulnia<br />
hımérséklet és a széndioxid koncentráció. Kértem, hogy kapjak egy példányt abból a<br />
tanulmányból, amibe beépítették <strong>az</strong> általam kiszámolt adatokat. Azt a választ kaptam, hogy<br />
képzelem, egy szigorúan titkos anyagot nem lehet odaadni. Fenyegetésül még hozzátették,<br />
<strong>az</strong>ért kaptam ezt a feladatot, mert aki elıttem foglalkozott, ilyen témával, <strong>az</strong> Svédországba<br />
disszidált. Ott, amikor a járdán ment felszaladt agy autó, amelyik ıt halálra gázolta. Késıbb<br />
2
nagyon nagy bajba kerültem, mert <strong>az</strong> egyik szakaszt sehogysem tudtam kiszámolni, mindig<br />
irreális adatok jöttek ki. Bejelentettem, hogy nem vagyok képes meghatározni. Azt a választ<br />
kaptam, hogy <strong>az</strong> nagy baj, mert akkor ık sem tudnak elkészülni a munkájukkal. Ott álltam<br />
vagy húsz de lehet, hogy harminc emberrel szemben, és nem tudtam mi lesz. Egyszerre csak<br />
<strong>az</strong> egyik megszólal: lehet, hogy <strong>az</strong> a baj, hogy ık – a megbízók – akartak még egy szellızıaknát<br />
létesíteni, nem kaptak bontási engedélyt <strong>az</strong> akna tervezett helyén lévı épület elbontására,<br />
és késıbb <strong>az</strong> egészrıl megfeledkeztek. Ha nem szólok, és elmarad <strong>az</strong> akna építése, a metró<br />
átadása legalább egy évet csúszik, és hát abból lett volna ig<strong>az</strong>án nagy gond. A rossz adatszolgáltatásuk<br />
miatt nem tudtam kiszámolni, amit kellett volna. Hozzátették, most már elhiszik,<br />
hogy jól számolok.<br />
1972-ben meghívott Heller László professzor a tanszékére. Itt három évig voltam tanársegéd,<br />
majd további 15 évig óraadó. A mőszaki hıtant és a hıenergetikát tanítottam, közben érdekes<br />
kutatási munkákban is részt vehettem. Talán <strong>az</strong>t emelem ki, hogy egy vegyikombinát szükség-energiaellátására<br />
javasoltuk, hogy ne olyan gázturbinás egység legyen, amit sőrített levegıvel<br />
indítanának. A probléma <strong>az</strong> lenne, ha <strong>az</strong> elsı indítási kísérlet nem sikerül, a másodiknál<br />
a levegınyomás kisebb, a harmadik kísérletnél még kisebb, és nincs már lehetıség negyedik<br />
kísérletre. Ha pedig nincs villany, a vegyikombinát nem tud robbanásveszély nélkül leállni.<br />
Azt javasoltuk, belsıégéső motort alkalm<strong>az</strong>zanak, amelyiknek a hőtıvizét állandóan <strong>az</strong> üzemi<br />
hımérsékleten kell tartani. Ennek indítása olyan egyszerő, mint egy meleg autómotor indítása.<br />
Szerettem volna <strong>az</strong> egyetemen maradni, de nem volt státusz. Ezért visszamentem a VEIKI-be,<br />
a Hıtechnikai Fıosztályra. Sok érdekes erımővi k<strong>az</strong>án, turbina feladat megoldásában vettem<br />
részt, voltak olyan esetek, amikor a megoldásra szabadalmat is kaptunk. Például javasoltunk<br />
olyan hıcserélıt, amelyet korrózív füstgázoknál is lehet alkalm<strong>az</strong>ni. A lényege, olyan kis hajlásszögben<br />
lévı csöveket tettünk <strong>az</strong> égési levegı, illetve a korrózív füstgáz áramlásába,<br />
amelynek belsejében víz volt. A füstgázban lévı csıvégnél, ez volt alacsonyabban, a nagy<br />
hımérséklet miatt a víz forr, a gızök átmennek a hidegebb csıvégbe, ott kondenzálódnak, és<br />
visszafolynak a másik véghez. Nincs semmi elzáró, szivattyú, sıt, ha a sok csıbıl egy-kettı<br />
szétmegy, a többi gond nélkül üzemel. Ezt a megoldást a szakirodalom hıcsınek nevezi.<br />
Minden újabb beépítésnél szólítottak a pénztárhoz, hogy vegyem fel a részemet. Az energetikában<br />
még rengeteg megoldás nincs feltalálva, javaslom <strong>az</strong> ifjúságnak a fejtörést, hátha sikerül<br />
jó megoldásokat találni. A kutatóintézetben foglalkoztam a Paksi Atomerımővel is. Az<br />
egyik fınökömmel voltak összeütközéseim, például zokon vette, hogy doktori címet szereztem.<br />
A következı munkahelyem a Fıvárosi Gázmővek volt, ahol 13 évet töltöttem el, 1993-ig. A<br />
mőszaki ig<strong>az</strong>gató Vida Miklós mellett töltöttem viszonylag sok idıt. İ egyetemi tanár volt<br />
Budapesten és Miskolcon, de elsısorban politikus, országgyőlési képviselı volt 1953-tól<br />
1989-ig, volt a parlament alelnöke és még sok funkciója abban <strong>az</strong> idıben párttagság nélkül.<br />
Ott a Gázmőveknél sok érdekes dolog volt, például megszőnt a városigáz szolgáltatás, áttértünk<br />
a tiszta földgázszolgáltatásra. Ott volt részem a mágneskártyás gázmérı létrehozásában,<br />
sok ezer került felszerelésre. Arra is szabadalmat kaptunk. Azért is kaptunk elég szép pénzt.<br />
Jó is volt, mert addigra már hat gyermekem volt. Akkor <strong>az</strong>után egy házépítést is kezdtem a<br />
kapott pénzzel. A házban egyik lányom lakik jelenleg.<br />
A rendszerváltozás után hívtak át <strong>az</strong> Energiafelügyeletre, fıosztályvezetınek. Valamivel több,<br />
mint öt évig voltam köztisztviselı. Az energiag<strong>az</strong>dálkodás mellett <strong>az</strong> energiabiztonságtechnikai<br />
legkülönbözıbb feladataival találkoztam. A közügyek intézésérıl nagyon sokat lehetne<br />
beszélni, de sajnos napjainkban kissé halványabb ez a terület, mint aminek kellene lenni.<br />
3
Idıközben a Magyar Mérnöki Kamara létrejött 19 szakmai tagozattal. Elkezdtem a Hı- és<br />
<strong>Villamos</strong>energetikai Tagozatban tevékenykedni, elsısorban a tervezıi és szakértıi minısítéseknél.<br />
Egyszercsak meghívtak a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarába titkárnak,<br />
kaptam egy ügyvezetı ig<strong>az</strong>gatói címet is. Tíz éve a mérnöki érdekérvényesítés fı feladatom,<br />
szívesen várom a villamosmérnököket is a végzés után, fıleg <strong>az</strong>okat, akik akár a már említett<br />
tervezéssel, szakértéssel akarnak foglalkozni, de mi tartjuk nyílván a felelıs mőszaki vezetıket<br />
és a mőszaki ellenıröket is. Jelenleg a mi Közép Magyarországi Régiónkban van <strong>az</strong> országos<br />
tagság körülbelül 50 %-a (pedig a lakosságnak csak nem egészen 30 %-a él itt). A létszámunk<br />
a nyilvántartottakkal együtt mintegy 20 000 fı, <strong>az</strong> ország többi megyéiben is ugyanennyi<br />
fıt tartanak nyilván, 18 helyen.<br />
<strong>Energetika</strong>i pályámat még nem tekintem lezártnak, sok elképzelésem van még ezekrıl néhányat,<br />
majd még jelzek.<br />
4
2. <strong>Energetika</strong> és családi hagyományok<br />
Az energetika határait nehéz pontosan meghatározni. A tüzelıanyagok bányászatát is ide sorolom,<br />
mert a szenet, a szénhidrogéneket elsısorban <strong>az</strong>ért termelik ki, hogy eltüzeljék, a vegyipari<br />
nyersanyag hányad viszonylag kevés, fıleg ha nem számoljuk <strong>az</strong>t a részt, amit különbözı<br />
átalakítások után eltüzelünk. Például a motorbenzin nem tekinthetı csak vegyipari terméknek,<br />
hiszen a jármővekben eltüzeljük, ha nem is szoktuk így említeni. Azért foglalkozom ezzel<br />
a kérdéssel, mert apai nagyapám bányamérnök volt, szénbányáknál dolgozott. Kiskoromban<br />
nagyon tetszett optimista világfelfogása, lelkes szakmai visszaemlékezései.<br />
Édesapámról megjelent anyagokban <strong>az</strong> szerepel:<br />
*<br />
Ronkay Ferenc (1912-1979)<br />
A magyar erımővek és villamoshálózat üzemvitelének kiemelkedı szaktekintélye volt. Gépészmérnöki<br />
oklevelet a József Nádor Mőszaki és G<strong>az</strong>daságtudományi Egyetemen 1935-ben<br />
szerzett, mőszaki doktorrá 1949-ben avatták. Szakmai gyakorlatot a villamosenergiaszolgáltatás<br />
területein szerzett, elıbb <strong>az</strong> AEG-nél és a Siemens-nél, majd a Budapest Székes-<br />
5
fıváros Elektromos Mőveinél, a Mátravidéki Erımőben, a Ganz <strong>Villamos</strong>sági Gyárban és a<br />
VERTESZ-nél.<br />
Meghatározó tevékenysége a <strong>Villamos</strong> <strong>Energetika</strong>i Kutató Intézetnél és <strong>az</strong> Erımő Trösztnél<br />
teljesedett ki. A teherelosztó üzemviteli szolgáltatás vezetıjeként a nagyfeszültségő villamos<br />
rendszerek egyik legnagyobb szaktekintélye volt. Javaslatai alapján valósult meg a lengyel, a<br />
kelet-német, a csehszlovák és a magyar villamos hálózat párhuzamos üzeme, amely a KGST<br />
együttmőködı energiarendszer kialakításának magját képezte.<br />
Tudományos közéleti tevékenységet a Magyar Tudományos Akadémia <strong>Villamos</strong> Bizottságában<br />
fejtett ki. A Mőegyetem címzetes egyetemi tanáraként évtizedeken keresztül adott elı, s rendszeres<br />
elıadója volt a Mérnöktovábbképzı Intézetnek. A Magyar Elektrotechnikai Egyesületben<br />
végzett szakmai tevékenységéért többször részesült kitüntetésben. Életmővének nagysikerő<br />
terméke <strong>az</strong> 1955-ben megjelent: Erımővek villamos berendezései címő könyve.<br />
A Magyar Mérnöki Kamara Hı- és <strong>Villamos</strong>energetikai Tagozat elnöksége 2002. november<br />
6-i ülésén – a magyar energetikában átfogó és kiemelkedı színvonalú mérnöki eredmény elismerésére,<br />
a jelenleg is aktív tevékenységet végzı energiamérnökök részére – Ronkay Ferenc<br />
Energiamérnök Díjat alapított.<br />
*<br />
Bennem édesapámról <strong>az</strong> a kép él, hogy szívesen és sokat segített mind<strong>az</strong>okon, akik hozzá<br />
fordultak. Családját nagyon szerette. Szerette <strong>az</strong> új gondolatokat, szerette szakmáját.<br />
Van olyan emlékem, amikor otthon volt ügyeletes, és jelentették neki, hogy a Hővösvölgy<br />
közelében zárlat történt, de a gyors visszakapcsolás után a zárlat eltőnt. İ intézkedett, hogy a<br />
zárlat helyét keressék meg. Majd egy idı múlva jelezték telefonon, hogy találtak egy áramütött<br />
embert a földön, kórházba szállították <strong>az</strong> öngyilkosjelöltet. Az illetı drótot dobott fel a<br />
nagyfeszültségő vezetékre, <strong>az</strong> okozta a zárlatot. Miért mondom Mert körültekintıen kell<br />
dönteni, <strong>az</strong> esetleges szerelmi bánat következményeire is lehet gondolni, és nem kell hagyni,<br />
hogy valaki <strong>az</strong> erdıben megfagyjon.<br />
Édesapámnak <strong>az</strong> elmélet és a gyakorlat teljesen összhangban volt. Ugyanakkor voltak olyanok,<br />
akiknek nem tetszett, hogy csak a valódi értékeket ismerte el, nem a politikában kereste a<br />
támaszt.<br />
A családi hagyományokat ma gyerekeink is folytatják, egyik fiam a földgáz tárolását tervezi,<br />
mint gépészmérnök, másik fiam, aki szintén gépészmérnök, pedig ezen <strong>az</strong> egyetemen oktat,<br />
kutat, és bár inkább a mőanyagokkal foglalkozik, de <strong>az</strong> energetikai szempontok nála is gyakran<br />
szerepet kapnak.<br />
6
3. Az energetika múltjából<br />
Az energetikát is lehetne Ádámtól és Évától kezdeni, holmi villámcsapásokról, tőzrıl, füstrıl<br />
beszélve, de inkább csak a hozzánk közeli idıszakra gondoljunk. Az energetikát a mai értelemben<br />
ott kezdem, hogy <strong>az</strong> emberi, állati munkát kiváltották gépekkel. Azok a régi, ma kezdetlegesnek<br />
tőnı gızgépek ipari forradalmat indítottak. Mi volt akkor a legfontosabb Hogy<br />
fel ne robbanjon. Mert bizony gyakoriak voltak a bajok. Kik építették <strong>az</strong> elsı gızk<strong>az</strong>ánokat<br />
A söriparból vettek át szakembereket, rézmőveseket. Csakhogy a sörfızés és a k<strong>az</strong>ángyártás<br />
eltért, a szegecselés nem volt jó. Idıbe tellett, amíg kialakult <strong>az</strong> anyagtudomány, a k<strong>az</strong>ántechnológia.<br />
A következı lépés akkor következett be, amikor már jól ment a gızıs technológia, de a megrendelık<br />
döntését a g<strong>az</strong>dasági kérdések határozták meg. Ennek is több része volt. Eleinte a jó<br />
hatásfokra törekedtek. Azután már nem csupán egy adott terhelésnél nézték a hatásfokot, hanem<br />
a változó terhelésnél is. Még késıbb a g<strong>az</strong>dasági optimumnál a beruházási költségeket is<br />
figyelembe vették.<br />
Idıben a mostani állapothoz közeledve újabb igény merült fel: a környezet védelme. Ugyanakkor<br />
a korábbi feltételek: a biztonság, a g<strong>az</strong>daságosság továbbra is megmaradt.<br />
A környezet védelme után mi következik, ami prioritást kap, <strong>az</strong>t nem tudjuk, de feltételezések<br />
lehetnek. Egyik, hogy a kisebb méretek irányába eltolódás, hiszen a kis egységeket a gyárakban<br />
készre lehet szerelni, a beruházási idı lényegesen lerövidülhet. A kis egységekkel a hı- és<br />
villamosenergiaigények együttes kielégítésével a tüzelıanyagban lévı energiából nagyon kevés<br />
mehet veszendıbe. A beruházási és <strong>az</strong> üzemeltetési költség is csökkenhet. Felmerül viszont<br />
egy kérdés: ha ez ilyen jó, miért nem alkalm<strong>az</strong>zák. A válasz <strong>az</strong> irányítás sok kis egységnél<br />
nehéz, majdnem hogy lehetetlen. Viszont a fogyasztás is sok kis egységbıl áll, különösebb<br />
irányítás nélkül.<br />
A másik lehetıség <strong>az</strong> energiafüggıség csökkentése, sok megújuló energia használata, napenergia,<br />
szélenergia, földhı hasznosítása (a földhı szebben hangzik, mint a geotermikus energia),<br />
de beszélhetünk hıszivattyúról, szeméttüzelésrıl is.<br />
A múlt vizsgálatának egy másik módja, ha <strong>az</strong> egyéni lehetıségeket és a közösségi lehetıségeket<br />
hasonlítjuk össze. Régen egy - egy ház, gyár ellátása rendszerint önállóan valósult meg,<br />
legyen <strong>az</strong>: központi főtés, vagy kályhafőtés. A gyárakban sem volt jellemzı <strong>az</strong> energetikai<br />
együttmőködés. A villamosenergia rendszer létrehozása, a földgázhálózat kiépítése, a<br />
távhırendszerek látszólag <strong>az</strong> egyre nagyobb rendszereket jelentik, különösen, ha a határokon<br />
átnyúló együttmőködésre gondolunk.<br />
Ugyanakkor régen a gyárakban volt egy – egy gızgép, <strong>az</strong> hajtott egy nagy tengelyt, és errıl,<br />
rendszeresen bırszíjakkal hajtották a különbözı gépeket. Majd a villanymotorok jóvoltából,<br />
decentralizálták ezt a rendszert. A központosítás mellett a decentralizáció is megjelent. De a<br />
házban ahol lakunk, a négy lakásos társasházban is van valami ilyesmi. A korábbi, öreg központi<br />
főtéső k<strong>az</strong>ánt kidobtuk, pontosabban felajánlottuk <strong>az</strong> Épületgépészeti Múzeumnak, akik<br />
elvitték, és vásároltunk négy darab cirkófőtıt. Most minden lakásban úgy történik a főtés,<br />
ahogy <strong>az</strong> ott lakók kívánják, akkor indítják, akkor hagyják abba, amikor akarják, és olyan<br />
hımérsékletet állítanak be, amit akarnak, és amennyit a pénztárcájuk elbír.<br />
7
A múltról szóló fejtegetést nem akarom úgy befejezni, hogy nem említem meg <strong>az</strong>t a tényt,<br />
hogy ne hajtsunk fejet <strong>az</strong> energetika nagyszerő személyeinek, legyenek külön is kiemelve<br />
h<strong>az</strong>ánk kiválóságai:<br />
- Segner János András (1704-1777) a vízturbina atyja, akit a németek, szlovákok is<br />
magukénak vallanak, de ı magát magyarnak vallotta. A Segner kerékkel malmot is<br />
hajtottak<br />
- Jedlik Ányos (1800-1895), bencés szerzetes a legelsı villamosdelejes forgonya (generátora)<br />
1829-bıl való<br />
- Zipernowsky Károly (1853-1942) transzformátor felfedezése, <strong>az</strong> elsı elektrotechnika<br />
tanszék megalapítója Budapesten<br />
- Déri Miksa (1854-1938) a transzformátortól a villanymotorokig sok eredményes fejlesztése<br />
volt<br />
- Bánki Donát (1859-1922) Bánki-Csonka motor, karburátor, Bánki turbina<br />
- Puskás Tivadar (1844-1893) telefonközpont létesítése, megjegyezve, hogy nála fiatalabb<br />
testvére Puskás Ferenc (1848-1884) kezdeményezte a telefonhálózat kialakítását<br />
- Bláthy Ottó Titusz (1860-1939) a transzformátor feltaláló triász legfiatalabb tagja, de<br />
wattóraszámlálót is szabadalm<strong>az</strong>tatott, a turbógenerátorok forgórészét Bláthyfélének<br />
nevezték hosszú idın keresztül a Ganz Gyárban<br />
- Kandó Kálmán (1869-1931) villanymozdony korszerősítıje<br />
- Bródy Imre (1891-1944), a kriptonlámpa kifejlesztıje<br />
- Kármán Tódor (1881-1963) áramlástechnikus, a Kármán-féle örvénysort róla nevezték<br />
el, hangsebesség feletti repüléssel foglalkozott<br />
- Verebélÿ László (1883-1959) professzor irányította a Bánhidai erımő építését és a<br />
hegyeshalmi vasútvonal villamosítását<br />
- Jendrassik György (1898-1954) Ganz-Jendrassk motor, gázturbina fejlesztıje<br />
- Heller László (1907-1980) professzor, a Heller-féle erımővi levegıhőtéső keverıkondenzátoros<br />
rendszer feltalálója<br />
- Lévai András (1908-2003) professzor nevéhez főzıdik a nagy erımővek félszabadtéri<br />
telepítése<br />
Nem szabad megfeledkeznünk <strong>az</strong>okról sem, akiknek köszönhetjük, hogy nagyon ritkán volt<br />
Magyarországon energiakorlátozás, akiknek köszönhetjük, hogy napjainkban is jól mőködnek<br />
<strong>az</strong> energetikai rendszerek. Külön hálát kell mondanunk sok jó energetikai tanárunknak, professzorunknak,<br />
akik sokakat jól megtanítottak, és reméljük ez így lesz a jövıben is.<br />
8
4. Az energetika szépségérıl<br />
Talán egy kicsit szokatlan, miért beszélhetünk <strong>az</strong> energetika szépségérıl. Talán <strong>az</strong>ért, hogy<br />
ellensúlyozzuk <strong>az</strong>t, amit a média mond, sok esetben. Most nem <strong>az</strong>t mondom, hogy <strong>az</strong> energetika<br />
drága, veszélyes, a környezetet szennyezi. Hallunk olyanokról, hogy tüntetnek erımővek<br />
létesítése ellen, sıt, hogy nem is kell erımővet építeni, hiszen <strong>az</strong> áram úgyis jön a konnektorból.<br />
Ha már belekezdtem a gondok sorolásába, még hozzáteszem, hogy a médiumok magukat<br />
sokra tartó emberei nem tudják idınként megkülönböztetni <strong>az</strong> energiát a teljesítménytıl,<br />
mindegy a MW és a MWh.<br />
Ugyanakkor minden problémára érdemes úgy tekinteni: ez lehetıség valami újabb, jobb létrehozására.<br />
A szépség elsısorban számomra <strong>az</strong>t jelenti, hogy van értelme foglalkozni <strong>az</strong> újabb<br />
megoldásokkal. Itt van helye új gondolatoknak, új ötleteknek. Még sokkal több dolog nincs<br />
felfedezve, mint amennyit felfedeztek.<br />
Amikor erımőbe kerültem, egyetemista nyári gyakorlatos diákként, számomra nagy öröm<br />
volt, amikor egy k<strong>az</strong>ángépész rám bízott egy hatalmas k<strong>az</strong>ánt, hogy álljak ott, és tegyem, amit<br />
kell. Ha nem tudom, mit kell tenni, szóljak a legközelebbi k<strong>az</strong>án gépészének, jöjjön ide, tegye<br />
rendbe <strong>az</strong>t, amit kell, és addig menjek át <strong>az</strong> ı helyére. Szerencsére erre nem került sor. Számomra<br />
ez a k<strong>az</strong>án elıtti tevékenység valami olyan volt, mintha <strong>az</strong>t mondanák egy fiatalembernek,<br />
a Forma I. versenypálya szélén, hogy beülhet egy kocsiba, hajthat két-három kört,<br />
kipróbálásként.<br />
Amikor volt professzorom elmondta, hogy megépítettek egy hatalmas Heller tornyot, és nem<br />
tudták <strong>az</strong> elsı kipróbálásig, vajon fog-e mőködni. Attól tartottak, hogy a torony belsejében<br />
lévı hideg levegı ott marad, csak a szélén fog a meleg levegı feláramlani, és nagy botrány<br />
lesz. Indult a rendszer, és ment minden gyönyörően, nem kellett a torony belsejében nagy<br />
máglyát rakni. A szépséghez mindig jól jön egy adag izgalom is, <strong>az</strong> energetikában ez is gyakran<br />
elıfordul. És milyen jó, ha a végén jól sikerül. Ha viszont nem, hát akkor törjük a fejünket<br />
valami további tökéletesítésen.<br />
Nekem <strong>az</strong> is szépséget jelent, ha találkozok olyan megoldással, amely megold valami régi<br />
problémát, amihez egyébként nekem nem volt személyes részvételem. Például, olvasom egy<br />
folyóiratban, hogy a jármővekben alkalm<strong>az</strong>ott turbótöltık átalakításával mini gázturbinát hoztak<br />
létre. A gázturbinák kerületi sebessége a hangsebességhez közeli, így minél kisebb, annál<br />
nagyobb a fordulatszáma. Ez a 100 kW körüli kis gázturbina hajt egy nagyfrekvenciás generátort,<br />
<strong>az</strong> áramot egyenirányítják, majd <strong>az</strong> egyenáramot Európában 50 Hz-é, Amerikában 60 Hzé<br />
alakítják. Az egész akkora, mint egy íróasztal, ennek is legnagyobb része a nem mozgó átalakító<br />
szerkezet. Még egy érdekesség: a kenıolaj felhasználást vajon mivel csökkentették le<br />
A tengely levegıben forog, nem kell olajozni, nem kopik. El fog-e terjedni Nem tudni. Attól<br />
függ, mibe kerül. Mitıl függ, mibe kerül. Például attól, hogy kitalál-e valaki egy, a jelenleginél<br />
kisebb, olcsóbb, villamos átalakító szerkezetet. De <strong>az</strong> is lehet, hogy valaki kitalál valami<br />
olyan megoldást, hogy még a forgást is el lehet hagyni.<br />
9
5. Az energetika napjainkban<br />
A KSH 2007. évkönyve alapján csatoltan<br />
10
6. Az energetika jövıjérıl<br />
Lesz-e jövıje <strong>az</strong> energetikának Biztos, hogy lesz. Az energiát nem fogják majd Kínából hozni,<br />
mint a textilt, meg sok minden mást. Azért lehet ezt biztosan állítani, mert 4 dolog mindig<br />
kell:<br />
- személyek,<br />
- anyagok,<br />
- energia,<br />
- információ.<br />
Ami várható: kiemelt szerepet kap <strong>az</strong> épületek energetikai vizsgálata. Jogszabály már van <strong>az</strong><br />
épületek energetikai tanúsítására. De fontos lesz a téli főtés energiaigényének csökkentése, de<br />
gondolni kell a nyári hőtésre. Várhatóan elıbb-utóbb a nyári villamos csúcs magasabb lesz,<br />
mint a téli.<br />
A csúcsok csökkentése, a nagyobb kiegyenlítés egyre nagyobb szerepet kell, hogy kapjon.<br />
Különösen a megújuló energia felhasználása igényli <strong>az</strong> energiatárolás megoldását.<br />
Az energia felhasználás csökkentése érdekében a hıigények fellépésénél a kapcsolt<br />
villamosenergia termelést lehetıleg meg kell oldani. Csak egy rövid példa:<br />
Ha van olyan hıigényünk, amit mindenkép ki kell elégíteni, és ezt gázzal tesszük akkor,<br />
ha még több gázt használunk, egyesek rögtön szólnak, már eddig is túl nagy a gáz<br />
aránya, ne fokozzuk. De gondolkozzunk egy kicsit tovább. A többlet gázt több mint<br />
90 %-os hatásfokkal fogjuk tudni villamosenergia termelésre felhasználni. Amennyi<br />
villamosenergiát így elıállítunk, <strong>az</strong>t nem kell máshol 35 – 55 %-os hatásfokkal termelni,<br />
nem kell erre gázt használni, vagyis <strong>az</strong> ország gázfogyasztása ez által nem nı,<br />
hanem csökken.<br />
Idınként hallok olyan véleményeket, hogy úgyis elfogy <strong>az</strong> energia, nincs mit tenni. Errıl anynyit,<br />
hogy a még ki nem termelt, de ismert energiakészletek évrıl évre emelkednek, még mindig<br />
többet találunk, mint amannyit elfogyasztunk. Világos, hogy ez nem fog így menni mindig,<br />
de a gondok ig<strong>az</strong>án még nincsenek itt. Ugyanakkor fel kell készülni arra <strong>az</strong> idıre, amikor<br />
már nem lesz annyi felfedezés, mint amennyit fogyasztunk. A fogyasztás egyre jobban növekszik<br />
világszerte, mert Kína és India fogyasztása nagyon erıteljes.<br />
Még valami. Az energetikai beruházások nagyon drágák. Ezt lehet szidni, de ettıl még tény.<br />
De lehet csökkenteni a költségeket, és ez mindig érdekes. Ha viszont a magas költségeket<br />
nézzük, akkor <strong>az</strong>t tehetjük hozzá, hogy nem lehet túl gyors változásoknak kitenni, nem kell<br />
attól tartani, hogy valamilyen pénzügy vagy más hatásra <strong>az</strong> energetikában dolgozók elveszítik<br />
a kenyerüket. Érdemes <strong>az</strong> energetikában dolgozni, nem fogja senki megbánni, ha ezt választja.<br />
11
7. Válasz kérdésekre<br />
Kérdésekre szívesen válaszolok, akár most, akár késıbb. Egy példát mondanék. Egyszer beállított<br />
valaki nálam, és <strong>az</strong>t kérdezte:<br />
- Lehet-e szilárd anyagra hıcserélıt készíteni<br />
- Milyen szilárd anyagra, például szemestermékre<br />
- Nem, megszilárdult olajra. Hajóknál elıfordul, hogy messze északon, le kell horganyozni,<br />
és <strong>az</strong> olaj megdermed, nem lehet szivattyúzni, nem tud a hajó elindulni.<br />
- Talán hasonlít <strong>az</strong> <strong>az</strong> eset, amikor a régi Szovjetunióból vasúti kocsikban érkezett olaj,<br />
és amíg hozzánk ért, rendesen lehőlt. A határon <strong>az</strong> olajat át kellett szivattyúzni, a<br />
széles nyomású vágányokból a mi normál nyomtávú vasúti kocsiainkba. A kocsikon<br />
általában nem volt főtési lehetıség, ezért a felmelegítés kívülrıl gızöléssel<br />
történt. Nem lehet irigyelni <strong>az</strong>okat, akik a 24 – 48 órás felmelegítést végezték.<br />
Azután valaki <strong>az</strong>t találta ki, ha egy kevés olajat egy edényben a szükséges felmelegítési<br />
hımérsékletnél lényegesen nagyobb hımérsékletre melegítenek, majd ezt a<br />
betöltınyíláson beadagolják. A forró olaj felolvaszt egy adagot, ennek egy része<br />
megy a másik (a normál nyomtávú) vagonba, a másik rész megy a felmelegítésre.<br />
Ezzel a módszerrel <strong>az</strong> átfejtés ideje 2 órára csökkent.<br />
Erre összecsapta kérdezım a bokáját, és annyit mondott:<br />
- Ezt fogjuk tenni a hajónál is.<br />
Azt nem tudom, hogy megvalósult-e ez vagy sem, de <strong>az</strong> ötletet bárki nyugodtan használhatja.<br />
További kérdések<br />
12