a mol-csoport â közép-európa vezetô integrált olaj- és gázipari ...
a mol-csoport â közép-európa vezetô integrált olaj- és gázipari ...
a mol-csoport â közép-európa vezetô integrált olaj- és gázipari ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
A MOL-CSOPORT – KÖZÉP-EURÓPA VEZETÔ INTEGRÁLT<br />
OLAJ- ÉS GÁZIPARI CSOPORTJA<br />
A MOL Közép-Európa vezetô integrált <strong>olaj</strong>- és gázipari<br />
<strong>csoport</strong>ja, egyúttal nettó árbevétele alapján<br />
Magyarország legnagyobb vállalata.<br />
A <strong>csoport</strong> fô tevékenysége a következô<br />
területeket foglalja magába:<br />
• kô<strong>olaj</strong>-, földgáz- és gáztermékek kutatása<br />
és termelése;<br />
• kô<strong>olaj</strong>-feldolgozás, -szállítás és -tárolás, kô<strong>olaj</strong>termékek<br />
szállítása, tárolása, disztribúciója, kis- és<br />
nagykereskedelme;<br />
• földgáz és egyéb gáztermékek importja, szállítása,<br />
tárolása és nagykereskedelme.<br />
A MOL-<strong>csoport</strong> valamennyi alaptevékenységét<br />
illetôen piacvezetô Magyarországon. Fô célkitûzése a<br />
részvények értékének és hozamának folyamatos<br />
növelése a meglévô és új piaci lehetôségek minél teljesebb<br />
kihasználásával, dinamikus fejlesztési és terjeszkedési<br />
stratégia követésével és a belsô hatékonysági<br />
tartalékok feltárásával, versenyképességük<br />
további növelésével. A MOL Rt. részvényeit a Budapesti<br />
Értéktôzsdén és a Luxembourgi Értéktôzsdén is<br />
jegyzik. Az értékpapírokkal kereskednek a Londoni<br />
SEAQ International tôzsdén kívüli rendszerében is.<br />
Kiemelt pénzügyi adatok, IFRS (Mrd Ft) 2001 2002 ’02/’01%<br />
Értékesítés nettó árbevétele 1.174,8 1.159,7 -1<br />
EBITDA 72,1 128,8 78<br />
Üzleti eredmény létszámleépítési céltartalékképzés elôtt -3,2 72,3 n.a.<br />
Üzleti eredmény -3,2 57,2 n.a.<br />
Adózás elôtti eredmény 1,2 66,9 5.649<br />
Nettó eredmény 1,2 65,3 5.159<br />
Mûködési cash flow 71,4 167,8 135<br />
Beruházások és befektetések 72,3 89,6 24<br />
Egy részvényre jutó eredmény (EPS), Ft 13 675 5.092<br />
Sajáttôke-arányos eredmény (ROE), % 0,3 16,1 4.661<br />
Átlagos lekötött tôkére esô megtérülés (ROACE), % létszámleép. célt. képz. elôtt -0,5 11,7 n.a.<br />
Átlagos lekötött tôkére esô megtérülés (ROACE), % -0,5 9,3 n.a.<br />
Kiemelt üzleti adatok 2001 2002 ’02/’01%<br />
Nettó bizonyított készlet<br />
– kô<strong>olaj</strong> (millió hordó) 80,6 74,1 -8,1<br />
– földgáz (millió kô<strong>olaj</strong> hordó-egyenértékes) 227,2 200,8 -11,6<br />
Összes nettó bizonyított készlet (millió boe) 307,8 274,9 -10,7<br />
Napi átlagos nettó termelés<br />
– kô<strong>olaj</strong> és kondenzátum (ezer hordó/nap) 31,2 30,5 -2,2<br />
– földgáz (ezer kô<strong>olaj</strong> hordó-egyenértékes/nap) 60,3 58,0 -7,9<br />
Összesen (ezer kô<strong>olaj</strong> hordó-egyenértékes/nap) 91,5 88,5 -3,3<br />
Földgáz-értékesítés (millió m 3 ) 12.853 12.882 0,2<br />
PB és gáztermék értékesítés (kt)* 308 335 8,8<br />
Kô<strong>olaj</strong>termék-értékesítés*<br />
– belföldi értékesítés (kt) 4.472 4.061 -9,2<br />
– külföldi értékesítés (kt) 2.258 2.544 12,7<br />
Kô<strong>olaj</strong>termék-értékesítés összesen (kt) 6.730 6.605 -1,9<br />
*vegyipari alapanyagok nélkül<br />
Töltôállomások száma<br />
– Magyarország 377 377 –<br />
– régió 66 54 -18,2<br />
Töltôállomások összesen 443 431 -2,7
TARTALOM<br />
Részvényesi érték<br />
Elnöki és vezérigazgatói levél . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .3<br />
Fôbb stratégiai célok 2003-2005-re . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .7<br />
Kutatás-Termelés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8<br />
Feldolgozás és Kereskedelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .12<br />
• A MOL-Slovnaft együttmûködés 2002-ben . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .17<br />
Földgáz . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .19<br />
Petrolkémia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .23<br />
Társasági értékek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .26<br />
Fókusz<br />
A vezetés beszá<strong>mol</strong>ója és elemzése a pénzügyi helyzetrôl,<br />
valamint a mûködés eredményeirôl . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .31<br />
Konszolidált pénzügyi kimutatások 2001. és 2002. december 31. . . . . . . . . . . . . . . . . .43<br />
Hatékonyság<br />
Összefoglaló pénzügyi adatok (IFRS) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .87<br />
Fôbb mûködési adatok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .88<br />
Kiegészítô <strong>olaj</strong>- és gázipari információk<br />
a US GAAP SFAS 69-nek megfelelôen (nem auditált) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .92<br />
Társaságirányítás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .98<br />
• A Felügyelô Bizottság jelentése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .108<br />
• Szervezeti felépítés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .110<br />
• Társasági Információk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .111<br />
Olajipari és pénzügyi kifejezések fogalomtára . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .114
Részvényesi érték
ELNÖKI ÉS VEZÉRIGAZGATÓI LEVÉL<br />
Hernádi Zsolt,<br />
Elnök-vezérigazgató<br />
Mosonyi György,<br />
Vezérigazgató<br />
Tisztelt Részvényesek!<br />
2002. kiemelkedôen fontos év volt a MOL Magyar Olajés<br />
Gázipari Rt. számára. A rekorderedmény elérése mellett<br />
alkalmunk nyílt arra is, hogy áttekintsük az elmúlt három<br />
évet, és értékeljük az 1999-ben meghirdetett hároméves<br />
stratégiai terv eredményeit, melyek alapját a fókusz, a<br />
kiválóság és a dinamizmus képezték. Az elmúlt években a<br />
térségben lezajlott folyamatok megerôsítették azt az 1999-<br />
ben kialakított jövôképet, mely szerint a régióban erôteljes<br />
gazdasági fellendülés indul meg, az üzemanyag-fogyasztás<br />
jelentôsen növekszik, és várhatóan ebben a szektorban is<br />
megindul a konszolidációs folyamat.<br />
Teljesítettük stratégiai céljainkat kulcsüzleteinkben<br />
Szeretnénk megragadni az alkalmat, hogy röviden bemutassuk<br />
a legfontosabb elért eredményeket. A 2000-2002-es<br />
években a nem alaptevékenységünkbe tartozó tevékenységek<br />
értékesítése, illetve alapüzleteink átszervezése révén kulcsfontosságú<br />
üzleteinkre összpontosítottunk. Külföldi kutatási<br />
projektjeink többségének eladásával átalakítottuk a nemzetközi<br />
kutatási üzletet, és tevékenységünket oroszországi mezôfejlesztésre<br />
koncentráltuk. Jelentôs elôrelépést értünk el divesztíciós<br />
programunkban, a tranzakciók értéke elérte a célul<br />
kitûzött 150 millió dollárt, ami által jelentôs lekötött tôke<br />
szabadult fel. A regionális konszolidáció elsô lépéseként sikeres<br />
partneri kapcsolatot valósítottunk meg a vezetô szlovák<br />
<strong>olaj</strong>ipari társasággal, a Slovnafttal, valamint Magyarország<br />
elsô számú petrolkémiai vállalatával, a TVK-val. A kiváló<br />
mûködés elérése érdekében – stratégiai célkitûzésünkkel<br />
összhangban – csökkentettük befolyásolható költségeinket,<br />
amit elsôsorban szervezetünk sikeresen végrehajtott karcsúsításával<br />
és az ehhez kapcsolódó létszámcsökkentéssel értünk<br />
el. El kell mondanunk azonban, hogy társasági szinten nem<br />
tudtuk elérni a célként kitûzött 19 százalékos ROACE-tervünket,<br />
mindenekelôtt a szabályozott gázüzlet nem megfelelô<br />
megtérülése következtében, valamint a jövôbeni létszámleépítésekre<br />
képzett céltartalék miatt. A szabályozott üzletben<br />
elszenvedett veszteségek ellenére, és a szigorú beruházási<br />
fegyelemnek köszönhetôen, a MOL fenn tudta tartani pénzügyi<br />
rugalmasságát, és az eladósodottsági mutatót a megcélzott<br />
sáv alsó tartományába csökkentette, miközben folytatta alapüzletei<br />
fejlesztését is.<br />
Vegyes üzleti környezet<br />
Nem minden folyamat hatott kedvezôtlenül 2002-ben az<br />
üzleti tevékenységre. Folytatódott a nyugat-európai kereslet<br />
kétszeresét kitevô növekedés a régióban, a hazai piacon az<br />
üzemanyagok iránti kereslet 4-5 százalékkal emelkedett. A<br />
nemzetközi piacokon a kô<strong>olaj</strong> átlagos ára az elmúlt évihez<br />
hasonlóan alakult, a Brent dated <strong>olaj</strong> hordónkénti ára 24,4<br />
dollárról csak mérsékelten, 25 dollárra, emelkedett.<br />
Ugyanakkor – elsôsorban az iraki válság következtében – az<br />
<strong>olaj</strong>árak a januári 20 dollár környékérôl 30 dollárra<br />
emelkedtek az év végére. Az elmúlt évben kedvezôtlen változások<br />
zajlottak le a világpiaci környezetben, ami<br />
tükrözôdött a finomítói termékek gyenge árrésében. A gazdasági<br />
recesszió különösen 2001. szeptember 11-ét<br />
követôen vált érezhetôvé, a fôbb kô<strong>olaj</strong>termék-felhasználó<br />
piacokon a fogyasztás stagnált – vagy csak minimális<br />
mértékben emelkedett –, a készletek szintje viszonylag<br />
magas volt az év folyamán. Mindez, különösen az elsô fél<br />
évben, az emelkedô kô<strong>olaj</strong>árak ellenére nyomott termékárakhoz<br />
vezetett, így a feldolgozás eredményességét alapvetôen<br />
meghatározó termékárrések jelentôsen csökkentek.<br />
Kiemelkedô teljesítmény<br />
Örömmel szá<strong>mol</strong>unk be részvényeseinknek, hogy társaságunk<br />
különösen a számunkra nehéz iparági<br />
környezetben 2002-ben rekord szintû, 65,3 Mrd forint<br />
nettó eredményt ért el annak ellenére, hogy 15,1 Mrd forintos<br />
céltartalékot képzett a 2003. és 2005. között tervezett<br />
3
leépítések költségeinek fedezésére. Ez a kiemelkedô teljesítmény<br />
jól mutatja a MOL erôs versenypozícióját és az alapüzletek<br />
kiváló hatékonyságát. E kedvezô eredményhez jelentôsen<br />
hozzájárult a gázüzlet veszteségének meghatározó<br />
csökkenése – az üzletág 2002-ben csupán 81 millió forint<br />
veszteséggel mûködött. Engedjék meg, hogy összefoglaljuk<br />
a 2002-es üzleti év fôbb eredményeit fontosabb üzleti<br />
szegmensenként.<br />
Megkezdôdött a közös termelés a Jukosszal<br />
A hazai kutatás-termelés területén továbbra is a<br />
hatékonyságra és a költségek kontrolljára összpontosítottunk,<br />
emellett sikernek tartjuk, hogy az elôzetes várakozásokhoz<br />
képest lassult a hazai termelés csökkenésének<br />
üteme. A sikeres kutatási eredményeket jól mutatja 97<br />
százalékos három éves átlagos készletpótlási mutatónk,<br />
amely biztosítja a jövôbeni termelést. Nemzetközi színtéren<br />
folytattuk együttmûködésünket a Jukosszal Oroszországban<br />
készletakvizíciós projekt keretében. Decemberben vegyesvállalati<br />
megállapodást írtunk alá a Zapadno-Malobalik<br />
környéki mezô közös fejlesztésére és kitermelésére, a tranzakció<br />
2003. márciusában zárult le, amely lehetôvé teszi<br />
2005-re a kô<strong>olaj</strong>termelés megkétszerezôdését. Az esemény<br />
úttörô jelentôségû mind a MOL, mind a Jukosz számára,<br />
hiszen ez az elsô olyan projekt, amely a jelenlegi orosz<br />
engedélyezési rendszerben külföldi befektetôvel valósul meg.<br />
Nemzetközi kutatási tevékenységünk során Észak-<br />
Pakisztánban egy konzorcium operátor tagjaként részt vettünk<br />
egy jelentôs gázkészlet felfedezésében. Bár a mezô<br />
mérete és gazdaságos kitermelhetôsége csak 2003-ban<br />
kerül értékelésre, az elôzetes eredmények alapján a MOL<br />
10 százalékos részesedése a bizonyított készletekbôl közel<br />
3 Mrd m 3 -t érhet el.<br />
További optimalizáció a Slovnafttal a Feldolgozás és<br />
Kereskedelem szegmensében<br />
A Feldolgozás és Kereskedelem üzletágának eredményére<br />
az eladások mértékének jelentôs növekedése mellett<br />
kedvezô hatással volt még a hatékony és rugalmas<br />
ellátási lánc kialakítása, a készletek erôteljes csökkentése,<br />
továbbá a kereskedelmi csatornák összehangolása a MOL<br />
és a Slovnaft között. Emellett ez volt a késleltetett kokszoló<br />
mûködésének elsô teljes éve, melynek következtében a<br />
finomító termékkihozatala jelentôsen javult a nehéz fûtô<strong>olaj</strong><br />
könnyebb, fehéráruvá alakításával. A termékstruktúra átalakítása<br />
10 Mrd forinttal járult hozzá az üzleti eredményhez.<br />
Az Európai Unió 2005-ös üzemanyag-minôségi elôírásaihoz<br />
való alkalmazkodás érdekében újabb fejlesztéseket határoztunk<br />
el a finomítói eszközparkban. A projekt részeként új<br />
gáz<strong>olaj</strong>-kénmentesítô és hidrogénüzem épül, s gáz<strong>olaj</strong>keverô<br />
és -tároló üzemeket újítunk fel. Az üzemek általános tervezése<br />
2002-ben lezárult, és tendereztetés keretében<br />
kiválasztottuk a fô kivitelezôket. A beruházás teljes értéke<br />
eléri az 55 Mrd forintot.<br />
További hatékonyságjavulás a kiskereskedelmi üzletben<br />
A kiskereskedelmi üzletben a hazai piacon 2001-hez<br />
képest több mint 2 százalékkal nôtt az értékesítés mennyisége.<br />
Magyarországon négy töltôállomás bezárása mellett<br />
három újat nyitottunk zöldmezôs beruházással. A régióban<br />
öt új töltôállomást adtunk át, 17 MOL-Slovensko állomást<br />
pedig értékesítettünk a Slovnaft részére. Hatékonyságjavító<br />
intézkedéseink eredményességét mutatja, hogy az egy<br />
töltôállomásra jutó üzemanyag-értékesítés belföldön 3<br />
százalékkal növekedett. Sikeresen alakítottuk át töltôállomásaink<br />
üzemeltetésének formáját, melyben tenderen kiválasztott<br />
vállalkozók üzemeltetik a MOL tulajdonában álló töltôállomásokat.<br />
Az új rendszer növeli a töltôállomásainkat<br />
mûködtetôk vállalkozási kedvét, miközben költségeinket szigorú<br />
kontroll alatt tartja. A pozitív hatást már 2002-ben<br />
éreztük, az új rendszer mintegy 1,2 Mrd forint megtakarítást<br />
eredményezett.<br />
Kártyarendszereink továbbra is rendkívül népszerûek a<br />
vásárlók körében. A tavalyi év végére a törzsvásárlói kártyák<br />
száma 7 százalékkal, az üzemanyagkártyás eladások száma<br />
5,2 százalékkal nôtt 2001-hez képest.<br />
Nehéz piaci környezet a petrolkémiai szegmensben<br />
A petrolkémiai szegmensben nehéz piaci környezettel kellett<br />
szembesülnünk. A kedvezôtlen iparági környezetben a<br />
várt fellendülési ciklus még nem jelentkezett, így a szektor<br />
árpozíciója gyengébb volt, melynek hatása <strong>csoport</strong>szinten<br />
kevésbé jelentkezett a magasabb piaci árrésû alapanyagszállítás<br />
következtében. A polimerek piaci ára nem követte<br />
4
a nyersanyagok árának emelkedését, s a növekvô értékesítés<br />
sem tudta kompenzálni a szûkülô szegmens árrések negatív<br />
hatását. Ezek a piaci körülmények a szegmens eredményét<br />
nullszaldó körüli értékre csökkentették. 2002-ben megkezdtük<br />
stratégiai fejlesztési programunk megvalósítását a TVK<br />
régióbeli vezetô szerepének megerôsítésére. A projekt négy<br />
alprojektet tartalmaz, fô eleme az etiléntermelés kapacitásának<br />
évi 620 kt-ra növelése új olefinüzem munkába állításával.<br />
A program befejezése 2004. második felére várható, és a<br />
teljes költség 430 millió euró lesz.<br />
Felkészülés egy új gázszabályozási rendszer<br />
bevezetésére<br />
A gázüzlet vesztesége az elmúlt évben jelentôsen<br />
csökkent, a 2001-es 122 Mrd forintos veszteség 81 millióra<br />
enyhült, amelynek hátterében nem a szabályozói<br />
környezet javulása, hanem az erôs forint pozitív hatása és a<br />
dollárban meghatározott importár csökkenése állt.<br />
Várakozásunk szerint az új gáztörvény biztosítja majd a piac<br />
átláthatóságát, s összhangban az EU követelményeivel és<br />
Magyarország tervezett 2004-es csatlakozásával, megvalósítja<br />
a részleges piacnyitást. Úgy véljük, csak egy új<br />
gáztörvény és árszabályozás nyújthat hosszú távon elfogadható<br />
megoldást a gázüzlet jövôjére. Az elmúlt évben társaságunk<br />
aktívan részt vett az új szabályozói rendszer<br />
kialakítását szolgáló munkálatokban. Célunk, hogy felkészítsük<br />
a MOL gázüzletét a piaci liberalizációra, valamint egy<br />
olyan piacalapú árrendszer kialakítására, amely lehetôvé<br />
teszi hosszú távon a hatékony mûködést. Emellett természetesen<br />
továbbra is mérlegeljük a gázüzlet elôtt álló<br />
alternatívákat, és készen állunk a stratégiai döntések<br />
meghozatalára, amennyiben a szabályozói környezet keretei<br />
világossá válnak.<br />
Megállapodás a Slovnaft többségi részesedésének<br />
megszerzésére<br />
Üzleteink organikus növekedésének elôsegítése mellett<br />
továbbra is aktív szerepet vállaltunk a regionális downstream<br />
konszolidációs törekvéseiben. Ennek egyik legjelentôsebb<br />
lépéseként 2002. novemberében megállapodást<br />
írtunk alá a Slovnaft többségi tulajdonának megszerzésérôl,<br />
ezzel egy idôben döntöttünk a MOL zártkörû alaptôkeemelésérôl.<br />
A tranzakció logikus lépésként értékelhetô a<br />
MOL és a Slovnaft finomítói, kereskedelmi és petrolkémiai<br />
tevékenységének további integrációjában, mert lehetôvé<br />
teszi további szinergiák elérését és a részvényesi érték<br />
növelését. Bár a Slovnaft tevékenységét 2002-ben szintén<br />
kedvezôtlenül befolyásolta a gyengébb ipari környezet –<br />
ennek következményeként a szlovák cég üzleti eredménye<br />
3,2 Mrd koronára esett vissza –, a sikeres partnerséget jól<br />
jelzi a 45 millió dolláros szinergiahatások elérése. Ez az<br />
összeg több mint háromszorosa a 2001-ben elértnek, s<br />
meghaladja eredeti célkitûzéseinket is. Társaságunk az elmúlt<br />
idôszakban is aktív szerepet játszott a régió privatizációs<br />
folyamataiban mindenhol, ahol a szigorú befektetési<br />
feltételek ezt lehetôvé tették. A MOL a jövôben is csak olyan<br />
tranzakciókban vesz részt, amelyek illeszkednek stratégiájához<br />
és jelentôs pénzügyi hozzáadott értéket biztosítanak.<br />
Összpontosítás a belsô hatékonyság javítására<br />
Belsô hatékonyságunk további növelését 2002-ben is kiemelt<br />
célnak tekintettük. Júliusban – az üzleti folyamataink átalakítását<br />
szolgáló (BPR) projektünk egyik legfôbb eredményeként<br />
– korszerûsítettük vállalatirányítási informatikai rendszerünket.<br />
Hatékonyságjavító programunk részeként a <strong>csoport</strong><br />
létszámát a korábban tervezett 12.000 fô helyett<br />
11.000 fô alá csökkentettük. A belsô hatékonyság további<br />
javulása a novemberben bejelentett 2003-2005-re vonatkozó<br />
megújult stratégiánk egyik fô eleme. Most engedjék meg,<br />
hogy bemutassuk megújult stratégiánk fôbb célkitûzéseit.<br />
2002-ben új stratégiai célokat tûztünk ki a 2003-<br />
2005-ös évekre<br />
A MOL Igazgatóságának meggyôzôdése, hogy kiemelkedô<br />
részvényesi értékteremtés csak úgy érhetô el, ha a <strong>csoport</strong><br />
kiegyensúlyozott üzleti portfolióval és a kockázatok helyes<br />
kezelésével továbbra is a regionális növekedésre, a hatékonyság<br />
növelésére és a stabilitás fenntartására koncentrál. A<br />
regionális konszolidációs folyamatban való aktív szerepvállalás<br />
mellett a jövôben is kiemelt figyelmet fordítunk olyan tényezôkre,<br />
amelyek a vezetés kontrollja alatt állnak. Ezek a tényezôk<br />
magukban foglalják az organikus növekedési lehetôségek<br />
megragadását, a hatékonyságjavulás és az integráció elônyeinek<br />
minél tökéletesebb kihasználását. Célunk a <strong>csoport</strong>szintû<br />
17 százalékos ROACE-mutató és az 1 Mrd dollárt meghaladó<br />
EBITDA elérése normál iparági feltételek mellett.<br />
5
A mûködés hatékonyságát 2005-re összességében 175 millió<br />
dolláros javulással kívánjuk tovább növelni, amely magában<br />
foglalja az anyavállalat létszámának 2.500 fôvel történô<br />
csökkentését a nemzetközi szintû létszámhatékonyság<br />
elérése érdekében.<br />
A MOL célja az integráció fokozása a kô<strong>olaj</strong>termelés<br />
megkétszerezésével, valamint a finomítók megszerzett piacának<br />
növelése fókuszált töltôállomás- és petrolkémiai fejlesztéseken<br />
keresztül. E célok eléréséhez 2003. és 2005. között<br />
2 milliárd USA dollárnyi tôkebefektetést látunk szükségesnek.<br />
A MOL a pénzügyi rugalmasságának köszönhetôen továbbra<br />
is kész a növekedési lehetôségek kihasználására az akvizíciók<br />
területén. Bár a kritikus tömeg elérésének egyik lehetséges<br />
útja a privatizációban és a konszolidációban való részvétel, a<br />
társaság kész eszközállományának optimalizálására vásárlások<br />
és swap-ok révén.<br />
Mivel az Igazgatóság továbbra is lehetôséget lát értékteremtô<br />
növekedésre, a stabil tôkestruktúra fenntartása<br />
érdekében konzervatív osztalékpolitika követését fogja javasolni<br />
a 2003-as közgyûlésnek. Ezzel összhangban, figyelembe<br />
véve a gázüzletben még fennálló szabályozási bizonytalanságot,<br />
az Igazgatóság változatlan, 55 forint részvényenkénti<br />
osztalék kifizetését javasolta a 2002-es üzleti évre.<br />
Az Igazgatóság az elkövetkezô három évben is mindent<br />
megtesz ambiciózus céljaink elérése érdekében, valamint<br />
hogy részvényeseink számára a maximális értéket biztosítsa.<br />
Végül szeretnénk megköszönni az Igazgatóság 2002-ben távozó<br />
tagjainak, hogy eredményesen hozzájárultak a MOL sikereihez,<br />
munkatársaink áldozatos munkáját és elkötelezettségét,<br />
valamint üzleti partnereink lojalitását a 2002-es évben.<br />
Hernádi Zsolt<br />
elnök-vezérigazgató<br />
Mosonyi György<br />
vezérigazgató<br />
6
FÔBB STRATÉGIAI CÉLOK 2003–2005-RE<br />
Hatékonyság Növekedés Kockázat kezelés Képességek<br />
Társasági<br />
A MOL jövôjének kontrollja Az organikus növekedés és a regionális<br />
Egyensúlyban tartott társasági A mûködés optimalizálása az<br />
konszolidációs lehetôsé-<br />
portfolió<br />
egész <strong>csoport</strong>on keresztül<br />
gek kihasználása, egy vezetô közép-európai<br />
<strong>olaj</strong>vállalat felépítése<br />
• 2005-ös ROACE cél 17% • 2005-ös társasági EBITDA<br />
• 175 m USD hatékonyságjavulás<br />
2005-re<br />
• A vezetô regionális petrol-<br />
cél meghaladja az 1 mrd USD-t<br />
kémiai pozíció kiaknázása<br />
• További akvizíciós növekedési<br />
lehetôségek kihasználása<br />
Kutatás-Termelés<br />
• 2005-ös ROACE cél 30% • A 25.000 bbl/nap kô<strong>olaj</strong>termelés<br />
50.000 bbl/nap<br />
• 20 millió USD<br />
hatékonyságjavulás 2005-re értékre növelése<br />
• Hazai termelés intenzifikálása<br />
• Fókuszált portfolió építés a<br />
kulcsterületeken<br />
Termékelôállítás és Kereskedelem<br />
• 2005-ös ROACE cél 18% • Részvétel az orosz kô<strong>olaj</strong><br />
• 70 millió USD hatékonyságjavulás<br />
2005-re<br />
• 1.000 töltôállomás 8 or-<br />
tranzitban<br />
szágban 2005-re – 200 új<br />
töltôállomás a régióban<br />
• Minôség-vezérelt termékfejlesztés<br />
az export lehetôségek<br />
kiaknázására<br />
Földgáz<br />
• 2005-ös ROACE cél 12% • Együttmûködés a szabályozásban<br />
• 25 millió USD hatékonyságjavulás<br />
2005-re<br />
• A tranzitban és tárolásban<br />
lévô növekedési lehetôségek<br />
kiaknázása<br />
Petrolkémia<br />
• 2005-ös ROACE cél 20% • Jelentôs TVK kapacitás<br />
• 10 millió USD hatékonyságjavulás<br />
2005-re<br />
• PP beruházás a Slovnaft-ban<br />
növelés<br />
• A regionális polimer értékesítés<br />
növekedés kiaknázása<br />
• 40% eladósodottsági szint<br />
tartása<br />
• Befektetési elvek további<br />
érvényesítése<br />
• Egyensúlyban tartott<br />
portfolió<br />
• A társaság kockázatvállalási<br />
képességével összhangban<br />
lévô kutatási költségek<br />
• A kutatási kockázat<br />
mérséklése érdekében a<br />
nemzetközi termelés növelése<br />
készlet vásárlással<br />
• A végfelhasználói megnyert<br />
piac a finomítói termékkibocsátás<br />
legalább 50%-a<br />
• Megfelelés a környezetvédelmi<br />
elôírásoknak<br />
• Fókuszálás a kiválasztott<br />
piacokra<br />
• Partnerség a szabályozási<br />
és piaci kockázat, valamint a<br />
jövôbeli beruházások kockázatának<br />
csökkentésére<br />
• Felkészülés a piacnyitásra<br />
• Az esetleges piacvesztés<br />
minimalizálása<br />
• A petrolkémiai üzlet mérete/feladata<br />
összhangban a<br />
finomítói termelôképességgel<br />
• A pénzügyi rugalmasság<br />
fenntartása<br />
• Regionálisan optimalizált<br />
üzleti modell<br />
• Széleskörû partner<br />
kapcsolatok<br />
• A meglévô speciális<br />
képességek hasznosítása<br />
• Az integrált regionális<br />
logisztika és értékesítés<br />
kialakítása<br />
• A finomítók mûködésének<br />
optimalizálása<br />
• Szervezet-átalakítás a liberalizációra<br />
való felkészülés<br />
jegyében<br />
• Szövetségek és partnerségek<br />
mérlegelése<br />
• A MOL-SN-TVK szinergiák<br />
teljeskörû kiaknázása<br />
• Az értékesítési csatornák<br />
optimalizálása<br />
7
KUTATÁS-TERMELÉS<br />
Üzleti folyamatok<br />
A divízió végzi a hazai és külföldi kô<strong>olaj</strong>- és földgázkutatási, valamint -termelési tevékenységet.<br />
A hazai kutatási és termelési tevékenység célja az értéknövelés, melynek eszköze a hatékonyság<br />
javítása és a költségek csökkentése mellett a modern technológiák és módszerek alkalmazásával<br />
megvalósított maximális kihozatal elérése. Nemzetközi tevékenységünk elsôsorban bizonyított<br />
készletek akvizíciójára irányul.<br />
Fôbb eredmények 2002-ben<br />
• A MOL a hazai kutatási és termelési<br />
tevékenységére vonatkozóan 1999-ben fô stratégiai<br />
célként a hatékonyság növelését és a költségek<br />
csökkentését határozta meg. Kijelenthetô,<br />
hogy a divízió 2002-ben elérte, néhol túl is<br />
szárnyalta a kitûzött célokat. 2002. végére 1,5<br />
USD/boe szintre csökkent a három év átlagából<br />
számított fajlagos hazai megtalálási költség és<br />
2,39 USD/boe szintre a hároméves átlagból<br />
számított fajlagos termelésbeállítási költség,<br />
szemben a stratégiában megfogalmazott 4,5<br />
USD/boe összevont fajlagos megszerzési és termelésbeállítási<br />
költségcéllal. A forint dollárral<br />
szembeni erôsödése és a hazai termelés<br />
csökkenése ellenére a divízió a stratégiában<br />
lefektetett 4,5 USD/boe fajlagos termelési költségszint<br />
alatt maradt.<br />
• 2002. decemberében a MOL vegyesvállalati<br />
szerzôdést írt alá az egyik legnagyobb orosz<br />
<strong>olaj</strong>társasággal, a Jukosszal, a Nyugat-Szibériában<br />
– Oroszország legjelentôsebb <strong>olaj</strong>termelô<br />
térségében – található Zapadno-Malobalik (ZMB)<br />
mezô termelésbe állítására és kitermelésére.<br />
2003. márciusában – az elôzetes feltételek teljesítését<br />
és az összes szükséges engedély beszerzését<br />
követôen – a szerzôdés életbe lépett.<br />
A megállapodásnak köszönhetôen társaságunk<br />
néhány éven belül megduplázza jelenlegi kô<strong>olaj</strong>termelését,<br />
és jelentôsen növeli <strong>olaj</strong>készleteit.<br />
• A külföldi portfólió átalakítását követôen<br />
társaságunk a nemzetközi színtéren 3 kutatási<br />
blokkban tevékenykedik operátorként. 2002-ben<br />
a MOL Rt. egy konzorcium tagjaként és operátoraként<br />
ígéretes gázkészletre bukkant a pakisztáni<br />
Tal blokkban, melynek teljes bizonyított<br />
készlete az elôzetes számítások alapján 26 milliárd<br />
m 3 -re becsülhetô. 2003-ban a konzorcium a<br />
találat lehatárolásáról és a mezô termelésbe<br />
állításának megkezdésérôl döntött. A konzorcium<br />
további befektetéseket eszközöl a Tal blokk egyéb<br />
ígéretes területeinek feltárására.<br />
8
Hazai kutatás és termelés<br />
A MOL Magyarországon 2002-ben 36<br />
kutatási blokk 34.374 km 2 -nyi területén végzett<br />
kutatásokat, ami az ország szénhidrogénkutatási<br />
területeinek 65 százalékát fedi le.<br />
Társaságunk a magyarországi bizonyított készletek<br />
csaknem 100 százalékát birtokolja. 2002-<br />
ben 9 szeizmikus mérési és 7 kutatófúrásos projekt<br />
fejezôdött be. A fúrások közül négy meddônek,<br />
kettô nem ipari értékû szénhidrogén<br />
nyomosnak, egy pedig produktívnak bizonyult.<br />
Brent kô<strong>olaj</strong>ár<br />
A hazai kutatási<br />
(USD/hordó)<br />
tevékenység zöme<br />
három régióra összpontosult.<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
Az egyik,<br />
napjainkban kiemelt<br />
fontosságú terület a<br />
Tiszántúlon, a Derecskei-árok<br />
régiójában<br />
10<br />
5<br />
található, ahol a<br />
2001-ben felfedezett<br />
0<br />
Hosszúpályi-D földgázmezô<br />
98 99 00 01 02<br />
továbbkuta-<br />
tása céljából 2002-<br />
ben mélyített kutatófúrás 0,8 milliárd m 3 bizonyított<br />
készletnövekményt eredményezett. Az év<br />
folyamán a mezôtôl ÉK-i irányban – további csapdák<br />
feltérképezése céljából – 3D szeizmikus<br />
méréseket is végeztünk. Az ország középsô<br />
részén, az ugyancsak kiemelt kutatási területnek<br />
számító Paleogén-medencében, a Tóalmás-D kô<strong>olaj</strong>-<br />
és gázcsapadékmezô felfedezését megalapozó<br />
3D modellt újabb, mintegy 250 km 2 -nyi<br />
Nettó bizonyított készlet (M boe) szeizmikus méréssel<br />
terjesztettük ki. A<br />
350<br />
280<br />
210<br />
térségben egy lemélyített<br />
fúrás ígéretes<br />
CH-indikációkat eredményezett,<br />
a kút kivizsgálására<br />
140<br />
2003-<br />
70<br />
ban kerül sor. A<br />
0<br />
Nagykáta környékén<br />
98 99<br />
Kô<strong>olaj</strong><br />
00 01<br />
Földgáz<br />
02<br />
folyamatban lévô lehatároló<br />
kutatófúrástól<br />
az <strong>olaj</strong>telep<br />
bizonyított készletének mintegy 8,3 millió<br />
hordónyi növekedését várjuk. 2003-ban további<br />
négy fúrás mélyítése várható. A harmadik<br />
kiemelt területen, a Nyugat-Dunántúlon a fúrási<br />
adatok két kút esetében utaltak szénhidrogén<br />
jelenlétére, melyek ipari értékét 2003-ban<br />
rétegvizsgálatok tisztázzák.<br />
A 2002-es kutatási tevékenység eredményeként<br />
0,9 millió toe-val (6,7 millió boe) nôtt<br />
a nettó bizonyított készlet az új felfedezéseknek<br />
és kiterjesztéseknek köszönhetôen. További<br />
kisebb (0,3 millió boe) készletnövekedést eredményezett<br />
a kihozatali hatékonyságnövelô eljárások<br />
(EOR/IOR) alkalmazása. A korábbi becslések<br />
felülvizsgálata 1,8 millió toe-val (13,9 millió boe)<br />
csökkentette a készleteket. A 2002. december<br />
31-ei hazai nettó bizonyított szénhidrogénkészlet<br />
36,4 millió toe (274,9 millió boe) nagyságot ért<br />
el a készletváltozások és az éves 3,4 millió toenyi<br />
nettó termelés egyenlegeként. A teljes szénhidrogénkészlet<br />
73 százalékát a 30,2 milliárd<br />
m 3 -nyi földgázkészlet teszi ki. A három év átlagából<br />
számított készletpótlási arányt – a kutatás<br />
sikerességének legfontosabb mutatóját – illetôen<br />
társaságunk kiváló, 97 százalékos arányt ért el.<br />
2002-ben a MOL 1,05 millió tonna kô<strong>olaj</strong>at<br />
és 3,1 milliárd m 3 földgázt termelt. A 2002-es<br />
<strong>olaj</strong>termelés 19 százaléka EOR (kihozatali<br />
hatékonyságnövelô technológiák) alkalmazásával<br />
valósult meg, mely terén a társaságunknak<br />
tekintélyes tapasztalata van. Jelenleg a MOL<br />
9
9 tárolóban alkalmaz EOR-technikákat,<br />
elsôdlegesen CO 2 - és földgázbesajtolást.<br />
A divízió termelési tevékenységét<br />
13 operatív egység<br />
végzi 59 <strong>olaj</strong>- és 71 gázmezôben.<br />
Termelési tevékenysége mellett a<br />
divízió 5 földalatti gáztárolót és 2<br />
gázfeldolgozó üzemet mûködtet.<br />
Külföldi kutatás-termelés<br />
A MOL 2002. során külföldi<br />
tevékenységében készletakvizícióra és a megmaradt<br />
kutatási projektjeire összpontosított. A társaság<br />
erôfeszítései több hónapos tárgyalás után<br />
eredménnyel jártak. 2002. december 19-én a<br />
MOL és a Jukosz képviselôi aláírták a megállapodást<br />
a közös vállalat létrehozásáról, amely a<br />
nyugat-szibériai Zapadno-Malobalik <strong>olaj</strong>mezô közös<br />
fejlesztését és termelését biztosítja. Az irányadó<br />
orosz licenzia rendszer alatt ez az elsô olyan projekt,<br />
amely külföldi partner bevonásával indult.<br />
lesz, mint a jelenlegi teljes hazai <strong>olaj</strong>termelés. A<br />
MOL és a Jukosz együttmûködésével lehetôvé válik<br />
a kimagasló színvonalú és naprakész technológiák<br />
ismeretének és gyakorlatának egymás közti<br />
megosztása és átadása, ami lehetôvé teszi az <strong>olaj</strong>mezôk<br />
optimális fejlesztését és termelését.<br />
A ZMB Kft-t Igazgatótanács fogja irányítani és<br />
felügyelni, melybe három-három fôt delegál a MOL<br />
és a Jukosz. Az Igazgatóság munkáját egy MOL- és<br />
Jukosz-tagokból álló állandó – szükség esetén külsô<br />
szakértôk által is támogatott – team fogja segíteni.<br />
A mindennapi mûködést a Jukosz, mint a projekt<br />
helyi operátora, irányítja majd. A MOL oroszországi<br />
részvételének egyes regisztrációs követelményei<br />
miatt a tranzakció 2003. márciusára volt<br />
lezárható, ezért a készlet- és termelési adatok,<br />
valamint a tranzakció pénzügyi hatása is csak<br />
2003-tól fog megjelenni a MOL elszá<strong>mol</strong>ásában.<br />
A MOL és a Jukosz 1999-ben kezdte meg a<br />
tárgyalásokat a mezô együttes feltárásáról. A partnerek<br />
elôször egy termelésmegosztási szerzôdésrôl<br />
tárgyaltak, majd 2001. közepén, a termelésmegosztási<br />
szerzôdés létrehozásának nagy<br />
idôigénye miatt úgy döntöttek, hogy a mezôfejlesztést<br />
a jelenlegi licenzia rendszer keretei között<br />
valósítják meg.<br />
1800<br />
1500<br />
1200<br />
900<br />
600<br />
300<br />
0<br />
A tranzakció lehetôséget teremt a MOL<br />
számára, hogy részt vegyen a 145 millió hordó<br />
Nettó kô<strong>olaj</strong>termelés (kt)<br />
készlettel és megközelítôleg<br />
19.000 hordó/nap<br />
(kondenzátummal)<br />
jelenlegi termeléssel rendelkezô<br />
<strong>olaj</strong>mezô fejlesztésében<br />
és termelésében.<br />
A ZMB mezô fejlesztési<br />
terve, 300 millió<br />
dolláros fejlesztési költség<br />
mellett, 2,5 millió<br />
tonna/év (18 millió<br />
98 99 00 01 02 hordó/év) csúcstermelés<br />
elérését irányozza elô 2005-ig. A termelésbôl a<br />
MOL-ra jutó rész nagysága hozzávetôleg akkora<br />
Másik nagy elôrelépés a nemzetközi tevékenységünkben<br />
a MOL részvétele egy észak-pakisztáni<br />
új gázfelfedezésben. Társaságunk 1999. óta kutat<br />
a Tal blokkban egy konzorcium operátoraként. A<br />
konzorciumnak három pakisztáni cég – az OGDCL,<br />
PPL, POL – mellett tagja a pakisztáni kormány is.<br />
A MOL 10 százalékos részesedéssel rendelkezik a<br />
konzorciumban.<br />
A 2000. év szeizmikus méréseit követôen a<br />
mérések értelmezésének eredménye igéretes<br />
geológiai lehetôséget mutatott, így a konzorcium<br />
egy kutatófúrás megkezdését határozta el 2002-<br />
ben. A fúrás jelentôs gázbeáramlást produkált,<br />
10
ezután három ígéretes réteg tesztelésérôl született<br />
döntés. A rétegvizsgálat iparilag hasznosítható<br />
gáztalálatot állapított meg. A feltárt készletek hozzávetôlegesen<br />
65 milliárd m 3 valószínûsíthetô készletet<br />
tesznek ki (26 milliárd m 3 bizonyított készlet).<br />
2003-ban a konzorcium a találat lehatárolásáról<br />
és további kutatások megkezdésérôl döntött.<br />
A MOL folytatta kötelezettségei teljesítését<br />
Jemenben. A 48-as blokkban egy sikertelen kutatófúrás<br />
lemélyítése történt meg év közben. A még<br />
hátralévô kút fúrása 2003-ban indul. A 49-es<br />
blokkra vonatkozóan a MOL elkészítette a második<br />
kutatási fázis részletes munkaprogramját és a<br />
partnerekkel közösen tendereztetéssel kiválasztotta<br />
a szeizmikus mérést kivitelezô céget. A mérés<br />
2003. elején kezdôdik.<br />
Egyéb folyamatok<br />
1999. óta a MOL a kitûzött stratégiai<br />
célok teljesítése érdekében jelentôsen átszervezte<br />
kutatási és termelési tevékenységét. Ennek<br />
keretében átalakult a termelési szervezet, a<br />
hazai és külföldi kutatási és termelési divíziók<br />
összevonásra kerültek, a karbantartási tevékenység<br />
pedig az „egy szervizcég modell”-nek<br />
megfelelôen átalakításra került.<br />
OROSZORSZÁG<br />
ZMB BLOKK<br />
Moszkva<br />
JEMEN<br />
PAKISZTÁN<br />
Iszlamabad<br />
A hároméves program keretében egy „laposabb”<br />
és sokkal hatékonyabb szervezet jött létre,<br />
melynek eredménye az elôzôekben említett<br />
fajlagos hatékonysági mutatók javulásában<br />
jelentkezik. A divízió 2002-ben az új stratégiai<br />
kihívásokra való felkészülés részeként átvilágította<br />
mûködését. E vizsgálat képezte az alapját az<br />
új, a következô 3 évben megvalósítandó hatékonyságjavítási<br />
programnak. Az új program<br />
többek között a termelés további jelentôs átalakítását<br />
tartalmazza, mely során különös figyelmet<br />
szentel azon szinergiák kiaknázásának,<br />
amelyek a karbantartási feladatoknak a továbbképzett<br />
üzemeltetôi személyzethez történô át<strong>csoport</strong>osításából<br />
származnak. A tervezett hatékonyságjavítási<br />
intézkedések a divízió és a<br />
hozzá kapcsolódó leányvállalatok létszámának<br />
további jelentôs csökkenésével járnak.<br />
MOL Irodák<br />
11
FELDOLGOZÁS ÉS KERESKEDELEM<br />
Az üzlet tevékenysége<br />
Az üzleti szegmens a kô<strong>olaj</strong>- és az <strong>olaj</strong>termékek beszerzését, finomítását, szállítását, nagykereskedelmi<br />
és kiskereskedelmi értékesítését végzi. Az üzleti szegmens célja a hatékonyság és<br />
az értékesítés növelése az integrált ellátási lánc menedzsment rendszer, illetve a magas termékminôség,<br />
a kiváló eszközpark és az ország földrajzi helyzetének kihasználása révén.<br />
A Lakossági Szolgáltatások a termékek és szolgáltatások kiskereskedelmi értékesítését végzi a<br />
hazai és nemzetközi töltôállomás-hálózat mûködtetésével. A kiskereskedelmi üzlet célja a hálózat<br />
hatékonyságának javítása, a vevôkre irányuló figyelem és a vásárlói lojalitás növelése és a hálózat<br />
szelektív bôvítése a régióban.<br />
A 2002. év legfontosabb eredményei<br />
• 2001. óta minden olyan tevékenységet,<br />
amely a downstream értéklánchoz kapcsolódik,<br />
az integrált ellátási lánc menedzsment rendszeren<br />
belül mûködtetünk. Az üzlet ily módon történô<br />
mûködtetése 2002-ben tovább fejlôdött,<br />
lehetôvé téve, hogy a piaci és a vevôi igények változásaira<br />
gyorsabban reagáljunk, és ezáltal javítsuk<br />
downstream tevékenységünk hatékonyságát.<br />
• 2002-ben társaságunk megkezdte az EU<br />
2005-ös termékminôséget biztosító projekt<br />
megvalósítását, amelynek keretében közel 55<br />
milliárd forintos finomítói beruházást végzünk,<br />
hogy megfeleljünk az EU 2005-ös szigorú, termékminôségre<br />
vonatkozó elôírásainak. Ez a beruházás<br />
megerôsíti a MOL-<strong>csoport</strong> régióbeli versenypozícióját.<br />
2002. végére a projekthez kapcsolódó<br />
összes fontos szerzôdést megkötöttük.<br />
• Ennek eredményeképpen – az erôs forint<br />
és a gyenge finomítói marginok kedvezôtlen<br />
hatása ellenére – a szegmens jól teljesített az<br />
iparági versenytársakkal összehasonlítva. A<br />
nagykereskedelemben értékesített termékek<br />
mennyiségét – a fûtô<strong>olaj</strong>at, a petrolkokszot és a<br />
vegyipari alapanyagokat leszámítva – közel<br />
12 százalékkal növeltük, ugyanakkor készleteinket<br />
csökkenteni tudtuk.<br />
• Kiskereskedelmi tevékenységünk szempontjából<br />
a 2002. évet a siker évének könyvelhetjük<br />
el. A folyamatos hálózati hatékonyság<br />
fejlesztésnek köszönhetôen 3 százalékos<br />
növekedést értünk el az egy töltôállomásra jutó<br />
üzemanyag-forgalom területén, valamint több<br />
mint 30 százalékkal növeltük a nem üzemanyag<br />
termékek forgalmazásából származó bevételünket.<br />
Az üzemeltetési forma váltás (partneri<br />
üzemeltetési forma bevezetése) megvalósítása<br />
jelentôs költséghatékonyság növekedést eredményezett.<br />
Ebben az évben vezettük be a MOL<br />
elsô prémium benzinjét, a Tempo 99 EVO-t.<br />
Ennek az új benzinfajtának magas az oktánszáma,<br />
kénmentes és megfelel mind az Autógyártók<br />
Nemzetközi Szövetsége (IAVM) által<br />
támasztott szigorú követelményeknek, mind a<br />
2008-ban bevezetendô EU szabványoknak.<br />
12
Üzleti környezet<br />
2002-ben a kô<strong>olaj</strong>ár átlagban közel azonos<br />
szinten maradt, mint 2001-ben; a dated Brent<br />
éves átlaga a hordónkénti 24,4 dollárról 25 dollárra<br />
emelkedett. Az éven belüli tendenciák azonban<br />
nagyon eltérôek voltak. 2001-ben az <strong>olaj</strong>árak<br />
lefelé mozogtak, különösen a szeptember 11-i tragédia<br />
után, míg 2002-ben, elsôsorban az iraki válság<br />
miatt, a januári 20 dollár közeli szintrôl az év<br />
végére 30 dollárra emelkedtek.<br />
A nemzetközi piaci környezetben mutatkozó<br />
kedvezôtlen változásokat tükrözte a finomítói<br />
árrések (crack spreadek) alakulása. A 2001.<br />
szeptember 11. után bekövetkezett gazdasági recesszió<br />
hatása mutatkozott meg a fôbb <strong>olaj</strong>ipari<br />
termékeket felhasználó térségek stagnáló vagy<br />
csak nagyon mérsékelten növekvô fogyasztásában,<br />
miközben a készletek viszonylag magas szinten<br />
voltak az év során. Ezek a hatások nyomott<br />
termékárakhoz vezettek – különösen 2002. elsô<br />
felében –, a kô<strong>olaj</strong>árak emelkedése ellenére. Mindennek<br />
következtében a finomítás eredményességét<br />
meghatározó finomítói árrések jelentôsen<br />
estek. A motorbenzinek finomítói árrése (Premium<br />
Unleaded, FOB Med) 24 százalékkal, a gáz<strong>olaj</strong>é<br />
(EN 590, FOB Med) 36 százalékkal csökkent<br />
2001-hez képest.<br />
Finomítás és logisztika<br />
2002-ben a MOL finomítóiban feldolgozott<br />
kô<strong>olaj</strong> több mint 80 százaléka import forrásból<br />
származott, és az kizárólag orosz kô<strong>olaj</strong> volt.<br />
A MOL a vásárolt kô<strong>olaj</strong>at több termelôtôl és<br />
exportôrtôl szerezte be. A MOL a 2001-es 5,8<br />
millió tonnával szemben 2002-ben 4,9 millió<br />
tonna kô<strong>olaj</strong>at importált. Az import mennyiségének<br />
csökkenése a maradékfeldolgozó üzemek<br />
mûködésének köszönhetô, elsôsorban a késleltetett<br />
kokszolónak, amely változatlan mennyiségû<br />
fehéráru elôállítását teszi lehetôvé 12,5 százalékkal<br />
kevesebb kô<strong>olaj</strong> felhasználásával, a nehéz<br />
fûtô<strong>olaj</strong> további feldolgozása révén.<br />
A késleltetett kokszoló mûködésének eredményeképpen<br />
2001. végétôl a finomítói termékhozam<br />
jelentôsen javult: a motorbenzinek aránya 22<br />
százalékról 25 százalékra, a gáz<strong>olaj</strong>oké 38 százalékról<br />
41 százalékra nôtt, míg a nehéz fûtô<strong>olaj</strong>ok<br />
részesedése 15-rôl 2 százalékra csökkent. A termékstruktúra<br />
változása hordónként jelentôs növekedést<br />
hozott a MOL finomítói árrésében. A<br />
maradékfeldolgozás során keletkezô petrolkokszot<br />
nyereségesen értékesítettük.<br />
Versenyképességünk fenntartása érdekében<br />
arra törekszünk, hogy teljes mértékben megfeleljünk<br />
az EU 2005. évi minôségi követelményeinek.<br />
Ennek érdekében további beruházásokat fogunk<br />
végrehajtani a motorbenzin és a gáz<strong>olaj</strong> gyártás<br />
területén. A gáz<strong>olaj</strong>termelés fejlesztése egy új<br />
gáz<strong>olaj</strong>-kénmentesítô üzem és egy új hidrogéngyár<br />
építését foglalja magában, továbbá a gáz<strong>olaj</strong>keverô<br />
és a -tároló egységek felújítását. A motorbenzin<br />
termékvonal fejlesztése egy új benzin-kénmentesítô<br />
üzem létesítését jelenti. 2002-ben a<br />
gáz<strong>olaj</strong>-kénmentesítô üzem és a hidrogéngyár tervezési<br />
folyamata (basic engineering) befejezôdött,<br />
és a tenderkiértékelés után az EPC-partnerekkel<br />
megtörtént a szerzôdéskötés. Az 55 milliárd<br />
forint nagyságrendû beruházási program eredményeképp<br />
a MOL teljes motorbenzin- és gáz<strong>olaj</strong>termelése<br />
megfelel majd az EU 2005-ös minôségi<br />
követelményeinek.<br />
A MOL-<strong>csoport</strong> hatékonyságának további<br />
javítása érdekében 2002-ben egy megvalósíthatósági<br />
tanulmány készítése kezdôdött, amelynek<br />
keretében felülvizsgálatra kerül a MOL, a TVK és<br />
a Slovnaft ipari szolgáltatásainak közös és integrált<br />
kiszervezésének lehetôsége, beleértve a karbantartást,<br />
az energetikai és a vízgazdálkodással<br />
kapcsolatos szolgáltatások ellátását. Továbbra is<br />
13
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
kiemelten csak az alap tevékenységi körre koncentrálunk,<br />
és elkezdtük a szennyvíztisztítási és<br />
hulladékégetési tevékenységek kihelyezésére<br />
irányuló tenderezési eljárást.<br />
2002-ben folytattuk logisztikai rendszerünk hatékonyságának<br />
javítását, hogy fenntartsuk kitûnô<br />
eszközparkunkból származó versenyelônyünket. A<br />
napi logisztikai tevékenységeket korszerû informatikai<br />
támogatással végezzük, s ez a folyamatok optimalizálását<br />
és – az on-line információszolgáltatás<br />
révén – szükség esetén gyors beavatkozásokat tesz<br />
lehetôvé. 2002-ben folytattuk logisztikai rendszerünk<br />
racionalizálását. Az ellátási lánc menedzsment<br />
részeként mûködtetett logisztikai rendszer alkalmazásával<br />
további készletcsökkenést sikerült elérnünk.<br />
A hatékonyság további javítására tett erôfeszítések<br />
elôsegítették, hogy a Feldolgozás és Kereskedelem<br />
szegmens részben kompenzálni tudta a<br />
negatív külsô körülmények hatását. Ennek elérése<br />
Kô<strong>olaj</strong>termék-értékesítés a technológiában és a<br />
megoszlása (kt)<br />
mûködésben rejlô tartalékok<br />
mozgósítása által<br />
vált lehetôvé. Ennek a<br />
programnak fontos eleme<br />
volt a készletek további<br />
csökkentése. A szegmens<br />
360 ezer tonnával<br />
csökkentette készletét,<br />
ami 13 milliárd forint<br />
mûködôtôke-csökkenést<br />
eredményezett.<br />
98 99 00 01 02<br />
Eszközeink maximális<br />
kihasználtsága és a kô<strong>olaj</strong>ellátás<br />
Benzinek<br />
Kenôanyagok<br />
biztonságának<br />
Gáz- és<br />
Bitumenek fokozása érdekében vállalatok<br />
tüzelôanyagok<br />
közötti megál-<br />
Fûtô<strong>olaj</strong>ok<br />
Egyéb<br />
lapodást írtunk alá júniusban<br />
és államközi megállapodást<br />
decemberben a Barátság és az Adria<br />
kô<strong>olaj</strong>vezetékek integrációjára vonatkozóan. A<br />
szükséges mûszaki feltételek megteremtését<br />
követôen évi 5 millió tonna orosz kô<strong>olaj</strong> mediterrán<br />
térségbe történô tranzitja válik lehetôvé.<br />
A projekt megvalósítása lehetôséget teremt a<br />
MOL számára, hogy további bevételhez jusson a<br />
meglévô csôvezetékrendszer jobb kihasználásából,<br />
miközben növeli a kô<strong>olaj</strong>ellátás biztonságát.<br />
Nagykereskedelem<br />
2002-ben a vevôközpontúság javítására irányuló<br />
erôfeszítéseink sikeresek voltak, és fenntartottuk<br />
a hazai üzemanyagpiacon elért 80 százalék feletti<br />
részesedésünket. A fûtô<strong>olaj</strong>at, petrolkokszot és<br />
vegyipari alapanyagokat leszámítva közel 12 százalékkal<br />
növeltük az összes értékesített mennyiséget.<br />
Továbbra is mi vagyunk a fô beszállítói a legnagyobb<br />
végfelhasználóknak, mint például a MÁV-nak, a<br />
Volán-vállalatoknak, a Malévnek és a Magyar Honvédségnek.<br />
A nemzetközi <strong>olaj</strong>vállalatok – megújított<br />
szerzôdések keretében – továbbra is döntôen a<br />
MOL-tól vásárolt áruval elégítik ki magyar piaci<br />
igényiket, amint az tették 2001-ben is.<br />
2002-ben erôs volt az üzemanyagok iránti kereslet:<br />
a hazai üzemanyagpiac 4-5 százalékkal<br />
bôvült, míg a regionális növekedés 3-4 százalék<br />
volt. A korábbi évekhez hasonlóan a gáz<strong>olaj</strong>kereslet<br />
növekedése meghaladta a motorbenzinét. A<br />
nagykereskedelmi árrés és a piaci részesedés optimumának<br />
elérése a belföldi üzemanyag-értékesítés<br />
stabilizálódását eredményezte, miközben az átlagos<br />
értékesítési árrés növekedett. A Slovnafttal<br />
való együttmûködés az árrések növekedését eredményezte<br />
a regionális piacokon, miközben az<br />
értékesített mennyiség 38 százalékkal nôtt. A MOL<br />
képes volt teljesen kihasználni a régióban tapasztalt<br />
gáz<strong>olaj</strong>kereslet növekedését, azáltal, hogy saját<br />
termelését vásárolt gáz<strong>olaj</strong>jal egészítette ki, melyet<br />
14
saját berendezésein a továbbértékesítés elôtt<br />
kénmentesített.<br />
A bitumenpiacon kihasználtuk a megélénkült<br />
autópálya-építési programból származó lehetôségeket.<br />
A MOL 12 százalékkal növelte eladásait, ezen<br />
belül a kitûnô minôségû modifikált bitumenek értékesítési<br />
volumene 60 százalékkal nôtt. Eközben a<br />
termék<strong>csoport</strong> hatékonysága is javult, mivel a termékféleségek<br />
számát csökkentettük.<br />
Az autógáz kiskereskedelmében folytatódott a<br />
dinamikus növekedés, a MOL eco+ márkázott autógáz<br />
értékesítése 50 százalékkal nôtt. Év végére 30<br />
százalékos piaci részesedést értünk el 128 töltôállomással.<br />
A piaci pozícióinkból eredô értéktermelés maximalizálása<br />
érdekében 2002. április 1-jétôl egységes<br />
kereskedelmi szervezetet alakítottunk ki, amely<br />
minden tevékenységet – az alapanyag-vásárlástól<br />
termékeink értékesítéséig – magában foglal. Így a<br />
szervezet képes megfelelni a vevôk igényeinek,<br />
rugalmas „make and/or buy” megközelítéssel.<br />
A hatékonyság és a vevôközpontúság növelése<br />
érdekében a MOLCHEM petrolkémiai kereskedelmi<br />
leányvállalatot az év elejétôl a MOL-ba integráltuk.<br />
2002-ben a MOL elhatározta, hogy átszervezi a<br />
kenôanyagüzletét. Július 1-jétôl a kész kenôanyagok<br />
termelése és értékesítése a hazai és a regionális<br />
értékesítések bôvítésével együtt – a 100 százalékban<br />
saját tulajdonú MOL-LUB Kft.-hez került.<br />
Lakossági Szolgáltatások<br />
2002. a jelentôs fejlôdés és az innováció éve<br />
volt a Lakossági Szolgáltatások Divízió számára, a<br />
hálózati hatékonyságot, a nyújtott szolgáltatások<br />
körét, a hálózat külsô megjelenését és a kereskedelmi<br />
tevékenységet tekintve.<br />
2002-ben a MOL hazai üzemanyag-kiskereskedelmi<br />
értékesítési volumene – a július 1-jei jövedéki<br />
adó emelésének kedvezôtlen hatása ellenére –<br />
2,3 százalékkal nôtt. A hazai piaci részesedésünk a<br />
Magyar Ásvány<strong>olaj</strong>ipari Szövetség (MÁSZ) tagjai<br />
között stabil maradt (43,6 százalék). Az autógázértékesítési<br />
helyek növekedésének eredményeképpen<br />
az év során autógáz-értékesítésünk megduplázódott.<br />
A hálózat teljesítménye az egy töltôállomásra<br />
jutó átlagos forgalom<br />
95-ös motorbenzin<br />
alapján további 3 százalékkal<br />
nôtt, az értékesítési<br />
fogyasztói árszerkezete<br />
250<br />
volumenek növekedésének<br />
200<br />
és a hálózat racionalizációjának<br />
köszönhetôen.<br />
150<br />
A MOL dinamikus növekedést<br />
ért el a nem<br />
50<br />
100<br />
üzemanyag termékek értékesítésében:<br />
2002-ben<br />
0<br />
98 99 00 01 02<br />
Termelés, forgalmazási<br />
fedezet<br />
KKKSZ díj<br />
a shopértékesítés több<br />
mint 30 százalékkal nôtt,<br />
Termékadók és ÁFA<br />
emellett olyan programokat<br />
valósítottunk meg, amelyek megalapozzák a<br />
következô év további kétszámjegyû növekedését.<br />
2002-ben sikeresen végrehajtottuk a hálózatüzemeltetési<br />
formaváltást, azaz csaknem az összes<br />
saját töltôállomásunkat kiadtuk partneri üzemeltetésbe.<br />
Az új rendszerben független vállalkozók<br />
mûködtetik a töltôállomást,<br />
A MOL-töltôállomás hálózat<br />
üzemanyag- és<br />
fejlôdése<br />
nem üzemanyag-értékesítéshez<br />
kapcsolódó jutalék<br />
ellenében. A megmaradó<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
12 saját töltôállomást<br />
250<br />
2003. elsô félévében<br />
200<br />
adjuk ki az új üzemeltetési<br />
formába. Ennek az üzemeltetési<br />
150<br />
100<br />
50<br />
formának kö-<br />
0<br />
98 99 00 01<br />
szönhetôen jobban hasznosíthatjuk<br />
Összes<br />
Összes<br />
02<br />
a töltôállomás-<br />
kezelôk vállalkozó szellemét,<br />
hazai<br />
külföldi<br />
miközben még szorosabb kontroll alatt tartjuk<br />
a költségeket.<br />
Szintén növekedést könyvelhettünk el a romániai<br />
piacon, ahol üzemanyag-értékesítésünk volumene<br />
több mint 50 százalékkal, az egy töltôállomásra<br />
jutó forgalom pedig 41 százalékkal nôtt, az<br />
értékesítés és a hálózatunk növekedésének eredményeképpen.<br />
A flottakártya és a prémium Tempo<br />
Diesel termék bevezetése szintén hozzájárult<br />
15
az átlag feletti gáz<strong>olaj</strong>-értékesítés növekedéséhez.<br />
A nem üzemanyag-értékesítés dollárban kifejezve<br />
42 százalékkal nôtt.<br />
Az év folyamán a MOL számos lépést tett, hogy<br />
tovább építse a „MOL” márkanevet marketing- és<br />
kommunikációs kampányok segítségével. Ebben a<br />
programban termékbevezetés, designváltás és új<br />
szolgáltatások bevezetése szerepelt, melyek mindegyike<br />
hozzájárult a „MOL” márkanév imázsának<br />
fejlesztéséhez. Szeretnénk kiemelni az új prémium<br />
termékünk, a Tempo 99 EVO bevezetését, az új<br />
vállalati, az új Shop 24 design megvalósítását,<br />
valamint a kártya- és loyalty-rendszerhez kapcsolódó<br />
szolgáltatások számának növelését, mint a<br />
2002-es imázsépítés kiemelkedô eszközeit.<br />
2002-ben jelentôs sikereket értünk el az üzemanyagkártyás<br />
értékesítés területén. A legújabb fejlesztéseknek<br />
köszönhetôen mind a MOL, mind a<br />
Slovnaft üzemanyagkártyával rendelkezôk fizethetnek<br />
a <strong>csoport</strong> töltôállomásain a régióban (beleértve<br />
Szlovákiát és Romániát). Ennek eredményeképpen<br />
gyakorlatilag megduplázódott a kártyatulajdonosok<br />
által elérhetô üzemanyagot<br />
forgalmazó helyek száma. A MOLüzemanyagkártya-értékesítés<br />
5,2<br />
százalékos növekedésével a flottakártyás<br />
tranzakciók aránya is tovább<br />
növekedett 2002-ben.<br />
A Multipont program, a népszerû<br />
MOL Törzsvásárlói program<br />
bankkártya alapú alkalmazása<br />
nagy sikert aratott a hazai kártyás<br />
piacon. 2002. végére a kártyatulajdonosok száma<br />
meghaladta a 100.000 fôt. A Multipont kártya<br />
újszerûsége abban áll, hogy ötvözi a fizetési<br />
funkciót a törzsvásárlói kártya elônyeivel. A Multipont<br />
program partnerei hûségpontokkal jutalmazzák<br />
a törzsvásárlókat, akik az összegyûjtött pontokat<br />
bármilyen termékre, szolgáltatásra vagy<br />
ajándékra beválthatják a MOL teljes hálózatában.<br />
2<br />
SLO<br />
CZ<br />
A<br />
HR<br />
annak érdekében, hogy növelni tudjuk az egy töltôállomásra<br />
jutó bevételt, valamint a hálózat hatékonyságát.<br />
Célunk a töltôállomások megjelenésének<br />
javítása, továbbá termékkínálatunk és szolgáltatásaink<br />
körének bôvítése. 2002-ben három új<br />
kutat nyitottunk meg, befejeztük egy kút teljes<br />
rekonstrukcióját, és felújítottuk további 15 töltôállomás<br />
shopberendezéseit az új Shop 24 koncepciónak<br />
megfelelôen. Külföldi hálózatunkat tekintve<br />
folytattuk a terjeszkedô hálózatfejlesztési programunkat<br />
5 romániai töltôállomás megnyitásával.<br />
A shopok modernizálása és felújítása, illetve az<br />
új szabványunk (Shop 24) kiterjesztése felgyorsult<br />
2002-ben. A Shop 24 koncepció új, fiatalos szolgáltatások<br />
bevezetését tette lehetôvé a MOL<br />
számára. A modernizált shopoknak köszönhetôen<br />
a MOL maximalizálni tudja a nem-üzemanyagforgalmát<br />
a logikus és körültekintôen átgondolt<br />
kereskedelmi koncepció alkalmazásával.<br />
BIH<br />
1<br />
PL<br />
3<br />
SK<br />
UA<br />
377 48<br />
H<br />
RO<br />
YU<br />
MOL töltôállomások<br />
2002. végén a MOL 431 töltôállomást<br />
üzemeltetett, ebbôl 377-et Magyarországon, 54-<br />
et pedig külföldön. Magyarországon továbbra is a<br />
meglévô kúthálózat fejlesztésén van a hangsúly<br />
16
A MOL-SLOVNAFT EGYÜTTMÛKÖDÉS 2002-BEN<br />
2002. novemberében megszületett az a<br />
megállapodás, mellyel a MOL többségi tulajdont<br />
szerzett a Slovnaftban, két évvel a 36,2 százalékos<br />
tulajdonrész megvásárlása után. Ez a tranzakció<br />
a közép-európai <strong>olaj</strong>ipar elsô, határokon<br />
átívelô akvizíciója. A többségi tulajdon megszerzése<br />
lehetôvé teszi a MOL számára, hogy még jobban<br />
kiaknázza a szinergialehetôségeket, valamint<br />
hogy realizálja a két vállalat szorosabb<br />
együttmûködésébôl származó elônyöket.<br />
megemlítendôk a finomítói árrések 2002-ben világszerte<br />
tapasztalt zuhanása és az a jelentôs létszám-leépítési<br />
céltartalék, amelynek elkülönítése a<br />
BRAVO hatékonyságjavítási projekt (lásd alább)<br />
keretében 2003-2005 között végrehajtandó átszervezések<br />
miatt vált szükségessé. Mindezeken<br />
kívül az erôs szlovák nemzeti valuta szintén negatívan<br />
befolyásolta az eredményeket, különösen<br />
annak tükrében, hogy az exportpiacok fontossága<br />
egyre növekszik a hazai piacon felerôsödô importnyomás<br />
miatt élesedô verseny következtében. A<br />
Slovnaftnak mindazonáltal sikerült megfordítania a<br />
hazai piacon év elején jelentkezô piacvesztési tendenciát<br />
az erre válaszul kidolgozott, piacorientált<br />
kereskedelmi politika segítségével. Az új kereskedelmi<br />
politika alkalmazása lehetôvé tette a Slovnaft<br />
számára, hogy a harmadik negyedévre stabilizálja<br />
részesedését a hazai piacon.<br />
A MOL a többségi irányítást úgy szerezte meg,<br />
hogy a Slovnaft két legnagyobb szlovák tulajdonosától,<br />
a Slovintegra és a Slovbena (SISB) cégektôl<br />
megvásárolt egy 31,6 százalékos részvénypakettet.<br />
A tranzakció értelmében ugyanakkor a<br />
SISB 9,99 százalékban a MOL tulajdonosává vált.<br />
A többségi tulajdonosi pozíció révén növekszik<br />
a MOL mozgástere a szerkezeti átalakítás területén<br />
és az együttmûködési szinergiahatások realizálásában,<br />
emellett a vállalatirányítási kérdések<br />
megoldása is egyszerûbbé válik. Ezáltal az operatív<br />
irányítás több figyelmet tud szentelni a stratégiai<br />
projekteknek, így a töltôállomás-hálózat fejlesztésének,<br />
valamint a környezetbarát dízel- és a világszínvonalú<br />
polipropiléngyártás megvalósításának.<br />
2002. fôbb eseményei<br />
2002-ben a Slovnaft-<strong>csoport</strong> 3,2 milliárd<br />
szlovák koronás üzemi eredményt ért el, ami 47<br />
százalékkal marad el a 2001-es évitôl. A gyengébb<br />
üzemi teljesítmény legfontosabb okai között<br />
A 2002. folyamán, a nemzetközi piacon bekövetkezett<br />
kedvezôtlen fejlemények dacára, a<br />
Slovnaft 3,03 Mrd koronás adózott eredményt ért<br />
el, amely megközelíti a 2001. évi rekord eredményt.<br />
Ezt az eredményt elsôsorban az tette lehetôvé,<br />
hogy jelentôs mértékben javult a pénzügyi teljesítmény,<br />
fôleg az erôs nemzeti valuta, az átalakított<br />
adósságállomány, valamint az eladósodottság<br />
mértékének csökkenése miatt. A 2001-ben még<br />
16 százalékos eladósodottsági szinttel szemben<br />
2002-ben likvid eszközei meghaladták az adósságállományt.<br />
Kedvezôen hatott az eredményekre a<br />
szinergiahatásokból realizált 35 millió dollár, ami<br />
több mint háromszorosa az elôzô évinek.<br />
Divesztíció és átszervezés<br />
2002-ben is folytatódott az üzleti alaptevékenységekre<br />
összpontosított portfólió átalakítása.<br />
Az év folyamán több mint 165 millió korona értékû<br />
eszközállomány került értékesítésre. A Slovnaft<br />
cseh nagykereskedelmi és kiskereskedelmi leányvállalatainak,<br />
a Slovnaft Moraviának és a Slovnaft<br />
CS-nek az összevonása 2002. elejére megtörtént,<br />
a Slovnaft Trade export leányvállalat beolvadt az<br />
anyavállalatba. Megtörtént a napi, rutinszerû<br />
számviteli tevékenységek kiszervezése a professzionális<br />
Accenture szolgáltató céghez, amely<br />
hasonló számviteli szolgáltatásokat végez a MOL<br />
számára is.<br />
17
A befolyásolható költségek fenntartható szintre<br />
történô csökkentését célzó, az egész vállalatot<br />
felölelô erôfeszítés részeként 2002-ben projekt<br />
indult a szervezeti struktúra átalakítására, hogy az<br />
illeszkedjék az újonnan kidolgozott, áramvonalasított<br />
üzleti folyamatokhoz. A tervezett átszervezéssel<br />
összhangban a Slovnaft 492 millió koronás<br />
céltartalékot képzett az ehhez a projekthez kapcsolódó<br />
jövôbeni létszám-leépítési költségek<br />
illetve a karbantartási szolgáltatások biztosításának<br />
módját. A hatékonyság javítása céljából megtörtént<br />
a három fô karbantartás-szolgáltató összevonása<br />
egyetlen, közös karbantartó cégbe,<br />
ezenkívül a Slovnaft igénybe vette egy nagy tapasztalattal<br />
rendelkezô tanácsadó cég segítségét,<br />
hogy olyan karbantartási politikát tudjon kialakítani,<br />
amely jobban támogatja az üzembiztonság<br />
javítására vonatkozó célkitûzést.<br />
fedezésére. A projekt BRAVO néven vált ismertté,<br />
a mozaikszó jelentése: Business Restructuring<br />
and Value Oriented Organisation, azaz Üzleti Átszervezés<br />
és Érték-orientált Szervezet.<br />
Operatív tevékenység és a fejlesztések<br />
A Slovnaft jelenlegi, 364 töltôállomásból álló<br />
hálózatának modernizálása elkezdôdött, párhuzamosan<br />
a kiskereskedelmi stratégia szellemében<br />
megvalósuló új benzinkutak építésével. A MOL<br />
Az EU 2005-ös üzemanyagminôség gyártásának<br />
megvalósítása közös MOL-Slovnaft akció keretében<br />
történik azért, hogy a közös projekt megvalósításból<br />
származó szinergia-lehetôségeket kiaknázhassuk.<br />
A partnerek a gyártástechnológia<br />
beszerzésének fázisában a közös fellépésbôl<br />
eredô elônyöket tudtak realizálni. 2002-ben a környezetbarát<br />
dízel projekt megvalósítása a tervezési<br />
fázisba lépett.<br />
korábbi szlovákiai kiskereskedelmi leányvállalata<br />
A Slovnaft megkezdte egy 255 kt/év névleges<br />
kapacitású polipropilénüzem megvalósítását, ami<br />
lényegében az elsô lépés a petrolkémiai üzletág<br />
modernizálásának útján. Ugyanakkor ez a beruházás<br />
mérföldkô a <strong>csoport</strong>szintû petrolkémiai stratégia<br />
megvalósításában is, melynek célja a fejlesztések<br />
optimalizálása az egész <strong>csoport</strong>ra kiterjedôen,<br />
hiszen a beruházási program összehangolása<br />
megtörtént a TVK-val, a MOL-<strong>csoport</strong> másik<br />
petrolkémiai vállalatával.<br />
immár teljes egészében a Slovnaft tulajdona, a 17<br />
korszerû töltôállomás átalakítása az év folyamán<br />
megtörtént, így most már Slovnaft márkanévvel<br />
mûködnek tovább. A benzinkúthálózat rekonstrukciója<br />
és a kútépítés egységesített szabványtervek,<br />
technológiák és berendezések alapján történik, a<br />
közös beszerzésnél kínálkozó elônyök kiaknázása<br />
érdekében. Ezen túlmenôen a Slovnaft megkezdte<br />
a MOL-töltôállomás shop mûködtetési modelljének<br />
és a MOL üzemanyagkártyás rendszerének bevezetését<br />
is.<br />
Az üzemvitel biztonságának javítása érdekében<br />
a Slovnaft felülvizsgálta karbantartási politikáját,<br />
A társasági szolgáltatások terén jelentôs szinergiaelônyöket<br />
sikerült elérni a vegyszerek, katalizátorok,<br />
illetve adalékok közös beszerzése során,<br />
valamint az e-kereskedelem eszközeit felhasználó<br />
közös pályáztatással és anyagbeszerzéssel.<br />
4<br />
PL<br />
40<br />
CZ<br />
SK<br />
318<br />
2<br />
UA<br />
Összefoglalás<br />
2002. a MOL-Slovnaft partnerség tekinte-<br />
A<br />
tében a jelentôs elôrehaladás éve volt, a felek foly-<br />
H<br />
RO<br />
tatták mindazon lépéseknek a megtételét, ame-<br />
Slovnaft töltôállomások<br />
lyek egy erôs és hatékony regionális piaci szerep<br />
SLO<br />
HR<br />
YU<br />
kialakításához szükségesek. Meggyôzôdésünk,<br />
hogy a MOL többségi tulajdonosi szerepe a<br />
Slovnaftban lehetôvé fogja tenni a partnerek számára,<br />
hogy még több szinergiát aknázzanak ki a<br />
szorosabb együttmûködés révén 2003. folyamán.<br />
18
FÖLDGÁZ<br />
A tevékenység leírása<br />
Ez a divízió felelôs a földgáz importálásáért, szállításáért, tárolásáért és nagykereskedelméért,<br />
továbbá feladata a külsô kulcspiacok számára a földgáz tranzitszállítása. A divízió célja a megbízható<br />
földgázellátás fenntartása, a divízió eszközeinek hatékony üzemeltetése, valamint a<br />
tevékenység befektetett eszközei utáni korrekt megtérülés elérése. További elérendô divíziós cél<br />
a szabályozói tárgyalásokon való részvétel a megfelelô pozíció elérése érdekében a jövôbeni<br />
liberalizált piacon.<br />
Legfontosabb eredmények 2002-ben<br />
• 2002. folyamán társaságunk aktívan<br />
résztvett a kormány és a hatóságok képviselôivel<br />
folytatott tárgyalásokon, ahol az új<br />
gáztörvény törvénykezési, árképzési és a<br />
várható liberalizált piaci terveirôl egyeztettek.<br />
• A rendkívül hideg tél ellenére a MOL képes<br />
volt kielégíteni a váratlanul magas gázigényeket,<br />
felhasználva a korábban a földalatti gáztárolókban<br />
letárolt földgázt.<br />
• A kedvezôtlen szabályozói feltételek<br />
következtében az üzlet nem tudott elégséges<br />
eredményt realizálni, emiatt CAPEX-terveinkben<br />
csak a legszükségesebb projektekre tudtunk<br />
koncentrálni. Mindemellett 2002-ben 9 Mrd<br />
forintnyi beruházás valósult meg, fôleg a biztonságos<br />
ellátáshoz szükséges fenntartások<br />
területén.<br />
• 2002-ben jelentôs figyelmet fordítottunk a<br />
nemzetközi tranzitüzlet fejlesztésére. Az év<br />
folyamán társaságunk 1,69 Mrd m 3 földgázt<br />
szállított a szerbiai NIS, és 158 M m 3 -t a boszniai<br />
BH-Gas számára. Ez 8 százalékos mennyiségi<br />
növekedést jelentett.<br />
19
Üzleti környezet<br />
2002-ben az 1994-es gázszolgáltatási törvény<br />
és gázárrendelet volt hatályban. E két dokumentum<br />
tartalmazta a szabályozott hazai földgáztevékenységek<br />
mûködését, és definiálta az árképzés<br />
kereteit. A 2001. végén hatályát vesztett<br />
gázárrendeletet módosítás nélkül hosszabbították<br />
meg. Meg kell azonban jegyeznünk, hogy az árrendszert<br />
a kormány, hasonlóan az elmúlt évek<br />
gyakorlatához, 2002-ben sem alkalmazta.<br />
Földgáz-értékesítés források szerint Az EU-csatlakozás követelményeinek<br />
megfelelôen<br />
13500<br />
10800<br />
8100<br />
5400<br />
a meglévô szabályozás<br />
felváltására a kormányzat<br />
az ipari szereplôk közremûködésével<br />
elkészítette<br />
az új gáztörvény tervezetét.<br />
2700<br />
A várhatóan 2004.<br />
0<br />
98 99 00 01 02<br />
elején életbe lépô új<br />
törvény célja, hogy létrehozzon<br />
Hazai forrás Import forrás<br />
egy átlátható és<br />
részlegesen megnyitott<br />
földgázpiacot. A MOL szándéka az, hogy<br />
felkészítse a gázüzletet a részlegesen megnyíló liberalizált<br />
piac kihívásaira, és egy olyan megállapodást<br />
érjen el az új ár- és tarifarendszer<br />
területén, amely tükrözi a piaci viszonyokat és<br />
lehetôvé teszi a gázüzlet hatékony mûködését.<br />
Társaságunk teljes mértékben támogatja a gyors<br />
piacnyitási folyamatot.<br />
A MOL gázüzlete ki volt, és jelenleg is ki van<br />
téve az <strong>olaj</strong> és <strong>olaj</strong>termékek világpiaci árváltozásainak.<br />
2002-ben az importált<br />
Átlagos import ár (Ft/m 3 )<br />
Átlagos értékesítési ár (Ft/m 3 )<br />
földgáz átlagos költsége –<br />
forintban szá<strong>mol</strong>va – 28<br />
százalékkal esett vissza<br />
40<br />
2001-hez képest. Ugyanakkor<br />
30<br />
20<br />
10<br />
– a fogyasztás struk-<br />
túrájában bekövetkezô kedvezô<br />
változásoknak és a<br />
2002. július 1-jétôl érvényes,<br />
0<br />
98 99 00 01 02<br />
bizonyos gázszolgál-<br />
tatók által ellátott nem<br />
Átlagos<br />
Átlagos<br />
import ár<br />
értékesítési ár<br />
lakossági fogyasztók 5,4<br />
százalékos gázdíj emelésnek<br />
köszönhetôen – az átlagos nagykereskedelmi<br />
ár 8 százalékkal nôtt. A szabályozott eladási ár és<br />
az importár közötti különbség, valamint a forint<br />
erôs árfolyamának pozitív hatásaként a divízió<br />
üzemi eredménye – a létszámleépítési céltartalék<br />
hatása nélkül – 1,7 Mrd forintra emelkedett. Ez kiemelkedô<br />
javulást jelent az elmúlt évhez képest. Az<br />
említett pozitívum ellenére az üzlet még így sem<br />
tudta elérni a jelenlegi szabályozás által garantált<br />
szabályozott megtérülés szintjét. Ezért csak egy<br />
megfelelô új gáztörvény és árképzési rendszer<br />
kihirdetése biztosíthatná a jövôbeni biztonságos<br />
gázellátáshoz szükséges beruházásokhoz nélkülözhetetlen<br />
megtérülési szint elérését.<br />
Ellátás és kereskedelem<br />
Magyarországon a MOL rendelkezik egyedül<br />
földgáz-nagykereskedelmi engedéllyel, melyhez egyúttal<br />
ellátási kötelezettsége is társul. Társaságunk<br />
a kizárólagos földgázellátója a hazai regionális gázszolgáltató<br />
vállalatoknak, a nagynyomású vezetékhálózatunkra<br />
közvetlenül csatlakozó ipari fogyasztóknak<br />
és a villamos erômûveknek. Amellett, hogy<br />
a MOL Rt. az egyedüli nagykereskedô, kissebségi<br />
részesedéssel is rendelkezik a hazai gázszolgáltató<br />
társaságokban. Mivel a gáz kiskereskedelmi értékesítése<br />
nem tekinthetô alaptevékenységnek a <strong>csoport</strong>on<br />
belül, a MOL 2003. februárjában értékesítette<br />
saját gáz-kiskereskedelmi leányvállalatait.<br />
Társaságunk 2002-ben 12,9 Mrd m 3 földgázt<br />
értékesített, megközelítôleg ugyanannyit, mint<br />
2001-ben. A hazai szükségletek kielégítését<br />
2,9 Mrd m 3 hazai, és 10 Mrd m 3 importgázból<br />
20
iztosítottuk. A hazai földgáztermelés csökkenésével<br />
Magyarország egyre nagyobb mértékben függ a<br />
külföldrôl érkezô földgáztól. Az 5 évvel ezelôtti 65<br />
százalékos importfüggôség 2002-ben közel 78<br />
százalékra emelkedett.<br />
Az importált földgáz döntô része a Panrusgázon<br />
keresztül Oroszországból érkezett, a maradék<br />
hányad pedig Ukrajnából, a Gas de France-tól és a<br />
Ruhrgastól. Az ellátás biztonságának fenntartása<br />
érdekében a MOL hosszú távú, „take-or-pay” típusú<br />
gázbeszerzési szerzôdéseket kötött.<br />
A MOL számos lépést kezdeményezett annak<br />
érdekében, hogy felkészüljön a liberalizációra, illetve<br />
hogy az új versenykörnyezetben maximalizálni<br />
tudja piaci részesedét. A legfontosabb közvetlen<br />
fogyasztókkal meglévô kapcsolataink erôsítésére<br />
piaci alapú, rugalmas, hosszú távú szerzôdéseket<br />
kívánunk bevezetni. Továbbra is törekszünk közvetlen<br />
gázellátási szerzôdéseket kötni potenciális<br />
zöldmezôs fogyasztókkal. Megpróbáljuk a hazai<br />
gázpiacról rendelkezésre álló információinkat felhasználni<br />
abban, hogy magasabb színvonalú szolgáltatások<br />
kidolgozásával nagyobb arányú részesedést<br />
tartsunk meg a piacon. Emellett kiemelten<br />
kezeljük munkatársaink marketingtudásának növelését,<br />
a kockázatkezelési eszközök és az ügyfeleinknek<br />
nyújtandó új értékesítési konstrukciók kidolgozását<br />
és fejlesztését.<br />
Földgázszállítás és tranzit<br />
A MOL 5.226 km hosszú magasnyomású<br />
földgázszállító rendszert birtokol és üzemeltet.<br />
A társaság a 2002-ben is szigorúan szabályozott<br />
beruházások mellett néhány új, a biztonságos<br />
ellátást fenntartó projektbe is belekezdett. Az<br />
említettek közé tartozik<br />
a beregdaróci kompresszorállomás<br />
Földgáz-értékesítés<br />
vevô<strong>csoport</strong>ok szerint (M m 3 )<br />
felújítá-<br />
sának befejezése és a<br />
nemesbükki kompreszszorállomás<br />
13500<br />
12000<br />
10500<br />
9000<br />
vezérlô-<br />
7500<br />
rendszerének korszerûsítése.<br />
A környezetvédelmi<br />
elôírásoknak való<br />
6000<br />
4500<br />
3000<br />
1500<br />
0<br />
megfelelés érdekében<br />
98 99 00 01 02<br />
számos gázátadó állomást<br />
modernizáltunk,<br />
valamint megvizsgáltuk<br />
Viszonteladók Erômûvek<br />
Ipari és egyéb<br />
fogyasztók<br />
és felújítottuk a kijelölt vezetékszakaszokat. Az ilyen<br />
jellegû projektek finanszírozása azonban mindaddig<br />
korlátozott marad, amíg a szabályozói környezet<br />
módot nem ad a MOL-nak a gázüzleten elérhetô<br />
megfelelô megtérülés elérésére. Hozzá kell azonban<br />
tennünk, hogy az új gáztörvény elôreláthatólag<br />
tartalmazza majd az eszközök alapján számított<br />
megfelelô szabályozott megtérülést.<br />
A hazai tevékenységeinkbôl származó bevételek<br />
maximalizálása érdekében társaságunk – kihasználva<br />
Magyarország kedvezô földrajzi fekvését –<br />
megragadja a tranzitból adódó lehetôségeket.<br />
2002-ben a szerbiai NIS és a boszniai BH-Gas kezdeményezte<br />
az eredeti, 1998-ban kötött hosszú<br />
távú földgázszállítási szerzôdés meghosszabbítását.<br />
A MOL – a 2003. december 31-ig érvényben lévô<br />
módosított feltételek alapján – 2002-ben 1,69<br />
Mrd m 3 földgázt szállított Szerbiába.<br />
A BH-Gas esetében – a módosított megállapodásnak<br />
megfelelôen – a MOL 2002-ben 158 M m 3<br />
gázt tranzitált Boszniába.<br />
Középtávon társaságunk jelentôs lehetôségeket<br />
lát a tranzit mennyiségének növelésére mind<br />
Bosznia, mind Szerbia esetében, emellett vizsgáljuk<br />
a már létezô tranzitszállítások bôvítésének lehetôségeit<br />
az egyéb szomszédos piacok – Szlovénia és<br />
Horvátország – felé.<br />
21
2002. októberében Bécsben elôzetes együttmûködési<br />
megállapodás született az OMV Erdgas<br />
GmbH (Ausztria), a BOTAS (Törökország), a<br />
TRANSGAZ (Románia) és a BULGARGAZ (Bulgária)<br />
és a MOL között egy Türkmenisztánból, Azerbajdzsánból,<br />
illetve Iránból kiinduló és Törökországon,<br />
Bulgárián, Románián, Magyarországon és<br />
Ausztrián át Nyugat-Európába tartó tranzitvezeték<br />
kiépítésérôl.<br />
Tárolás<br />
2002-ben a MOL 3,34 Mrd m 3 mobilgáz<br />
tároló kapacitással és a hozzá tartozó 44,2<br />
M m 3 /nap csúcskapacitással rendelkezett a földalatti<br />
gáztárolóiban. A tárolókapacitások egyre<br />
növekvô szerepet játszanak a téli hónapok<br />
megfelelô gázellátásában.<br />
A tárolók csúcs/mobilgáz kapacitás aránya<br />
1,3 százalék, s ez kedvezôbb, mint más európai<br />
szezonális tárolók 0,9-1 százalék közé esô<br />
csúcs/mobil kapacitás arányainak átlaga. Mivel a<br />
MOL földgáztárolói szezonális tárolók, ezért képesek<br />
voltunk a 2002. második félévében a váratlan<br />
és kemény hideg által elôidézett jelentôs<br />
keresletingadozásokat kielégíteni.<br />
A korlátozott beruházási programunk keretében<br />
2002-ben megkezdtük a hajdúszoboszlói felszíni<br />
technológia rekonstrukcióját és a pusztaedericsi<br />
tároló felszín alatti és felszíni technológiájának<br />
teljes felújítását. Az év folyamán folytattuk<br />
a kardoskúti tároló rehabilitációs programját is.<br />
Az ipar fejlôdésének, a gazdaság folyamatos<br />
átalakulásának és a lakossági gázigények növekedésének<br />
eredményeként a hazai gázfogyasztás a<br />
következô 10 évben egyértelmûen növekedni fog.<br />
Ennél is fontosabb azonban, hogy a téli csúcsnapi<br />
gázfogyasztások jelentôsen emelkednek majd.<br />
Következésképpen ezen igények biztonságos kielégítése<br />
érdekében tárolókapacitásainkat növelni kell.<br />
22
PETROLKÉMIA<br />
Az üzlet definíciója<br />
A MOL petrolkémiai leányvállalata, a TVK, Magyarország egyetlen integrált olefin- és poliolefingyártója,<br />
és az egyik legjelentôsebb szereplôje a gyorsan fejlôdô közép-európai polietilén- és<br />
polipropilén piacnak. A vegyipari társaság legfontosabb alapanyag-szállítója a MOL-<strong>csoport</strong>, amely<br />
elsôsorban vegyipari benzint és vegyipari gáz<strong>olaj</strong>at ad el neki. A <strong>csoport</strong> egyúttal a legnagyobb<br />
vevôje is a társaságnak, a TVK-tól az etilénmûvében keletkezô társtermékeket – hidrogént és<br />
pirobenzin frakciókat – vásárol. A MOL-<strong>csoport</strong> IFRS szerinti jelentésében a TVK teljeskörûen konszolidált<br />
leányvállalatként szerepel, mûködési adatai és eredménye a petrolkémiai szegmensben<br />
jelennek meg.<br />
Kiemelt események<br />
• A nagyon gyenge vegyipari fedezetek<br />
ellenére a TVK üzleti eredménye a környezetvédelmi<br />
céltartalékképzés nélkül – sok versenytársával<br />
ellentétben – 2002-ben is pozitív maradt.<br />
A mérsékelt piaci kereslet dacára a<br />
petrolkémiai szegmens 5, illetve 10 százalékkal<br />
növelte polietilén- és polipropilén értékesítését.<br />
A megnövekedett értékesítés következtében a<br />
termelôüzemek kapacitáskihasználtsága is<br />
javult.<br />
• A TVK Igazgatóságának jóváhagyását és a<br />
hitelszerzôdések aláírását követôen 2002. elsô<br />
fél évében megkezdôdött a Petrolkémiai Fejlesztési<br />
Program megvalósítása, melynek tervezett<br />
költsége 430 millió euró. A teljes beruházási<br />
összeg 35 százalékát a TVK saját forrásból, a<br />
fennmaradó részt pedig bankkölcsönökbôl<br />
finanszírozza.<br />
• 2002-ben a petrolkémiai szegmens 795 kt<br />
vegyipari benzint, 119 kt vegyipari gáz<strong>olaj</strong>at és<br />
85 kt könnyû szénhidrogént szerzett be a MOL<strong>csoport</strong>tól,<br />
miközben 198 kt, az etilénmûben<br />
keletkezett társterméket értékesített a <strong>csoport</strong><br />
számára. A vegyipari benzin és gáz<strong>olaj</strong> szállítása<br />
csôvezetéken történik.<br />
23
Üzleti környezet<br />
Az integrált olefin-, poliolefin gyártók jövedelmezôsége,<br />
a rendkívül kedvezôtlen 2001-es évhez<br />
képest is, tovább csökkent 2002-ben. 1997. óta<br />
2002-ben voltak a legalacsonyabbak a vegyipari<br />
fedezetek és a jövedelmezôség. Egyrészrôl a<br />
nyers<strong>olaj</strong> árával összhangban a vegyipari alapanyagok<br />
ára is meredeken emelkedett 2002-ben<br />
– és átlagban magasabb szintet ért el, mint<br />
2001-ben –, másrészrôl az árbevételre negatív<br />
hatással voltak a 2001. évinél is alacsonyabb termékjegyzésárak,<br />
valamint az erôsebb forint.<br />
Szakértôi elôrejelzések szerint 2003-tól a vegyipari<br />
fedezetek növekedése várható, a következô<br />
petrolkémiai ciklus pedig 2004-2005-re prognosztizálható.<br />
MOL-TVK partnerkapcsolat<br />
A MOL jelentôs részesedést szerzett a TVK-ban<br />
annak érdekében, hogy megvalósítsa stratégiai céljait,<br />
azaz megszerzett piacot biztosítson a finomításban<br />
keletkezô jelentôs mennyiségû vegyipari<br />
alapanyagnak, és kihasználja az értéklánc további<br />
elemének integrálásában és a szorosabb együttmûködésben<br />
rejlô potenciális szinergiákat. A szinergiák<br />
tovább növekedhetnek azáltal, hogy a<br />
Hazai és export polimer értékesítés<br />
szigorodó környezetvédel-<br />
alakulása 2001 - 2002-ben mi elôírások miatt a<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
finomításban keletkezô<br />
egyes komponensek egyre<br />
nagyobb hányada lesz<br />
alkalmatlan motorhajtóanyag-keverô<br />
komponensként<br />
való felhasználásra.<br />
Vegyipari alapanyagként<br />
0<br />
01 02<br />
azonban ezek az anyagáramok<br />
Hazai polymer<br />
értékesítés<br />
Export polymer<br />
értékesítés továbbra is fel-<br />
használhatók lesznek.<br />
Számos tranzakció – köztük a 2001-es sikeres<br />
nyilvános vételi ajánlat – után a MOL 34,48 százalékos<br />
tulajdoni hányadával a TVK legnagyobb<br />
részvényesévé vált. A MOL-nak két pénzügyi befektetôtôl<br />
vételi opciója van további 17,85 százalék<br />
TVK-részvény megvásárlására.<br />
A TVK jelenlegi, 9 fôs Igazgatóságából az Igazgatóság<br />
elnökét is beleértve 6 fô MOL alkalmazott,<br />
s szintén MOL alkalmazott a vegyipari társaság 5<br />
fôs Felügyelô Bizottságának egyik tagja, a Felügyelô<br />
Bizottság elnöke.<br />
A MOL-<strong>csoport</strong> további jelentôs szinergialehetôségeket<br />
lát a finomítás és olefingyártás koordinálásában,<br />
a vegyipari tevékenység és társaságirányítási<br />
szolgáltatások <strong>csoport</strong>szinten történô<br />
harmonizálásában – így a TVK tiszaújvárosi és a<br />
Slovnaft pozsonyi tevékenységének összehangolásában<br />
–, valamint a kereskedelmi csatornák<br />
optimalizálásában.<br />
Olefinek<br />
Az 1975-ben épült olefinüzemben<br />
vegyipari benzinbôl és<br />
vegyipari gáz<strong>olaj</strong>ból állítanak elô<br />
etilént és propilént. Az üzemet<br />
többször felújították és intenzifikálták.<br />
Az etilénre vonatkoztatott<br />
névleges kapacitás jelenleg 370<br />
kt/év. Az olefintermelés mellett<br />
az Olefin Üzletág látja el etilénnel<br />
– saját termelésbôl, illetve importból<br />
– az egyetlen hazai PVC-gyártót, a Borsod-<br />
Chemet. 2002-ben a TVK 38 kt – vezetéken<br />
érkezô – etilént vásárolt az ukrán Orianától, ami 31<br />
százalékos mennyiségi növekedést jelent 2001-hez<br />
képest. Az olefintermelés 3 százalékkal volt magasabb<br />
2002-ben, mint 2001-ben.<br />
Poliolefinek<br />
A Polimer Üzletág különbözô minôségû kis- és<br />
nagysûrûségû polietiléneket, valamint polipropiléneket<br />
gyárt hazai és exportpiacokra. Az 1986-ban<br />
átadott nagysûrûségû polietilén-üzem névleges kapacitása<br />
200 kt/év, a két kissûrûségû polietilénüzem<br />
összes névleges kapacitása pedig 120<br />
kt/év. Az üzletág különbözô típusú polipropiléneket<br />
is gyárt három üzemében. 2002. elején a három<br />
üzem névleges kapacitása a következôképpen<br />
alakult: 50, 100 és 140 kt/év. A legújabb, 140<br />
kt/év névleges kapacitású polipropilénüzemben<br />
(PP-4) 2000. tavaszán indult meg a termelés. Az<br />
üzem névleges kapacitását 2002. végére 180<br />
24
kt/év-re bôvítették. A PP-4 üzem jelenleg a régió<br />
legkorszerûbb és leghatékonyabb termelôegysége.<br />
A kapacitásbôvítést követôen a legkisebb polipropilénüzemet<br />
(50 kt/év) 2002. év végén bezárták.<br />
A növekvô értékesítéssel összhangban a polimertermelés<br />
mintegy 6 százalékkal nôtt 2002-ben.<br />
A hazai polimerpiacon több mint 57 százalék volt a<br />
TVK részesedése 2002-ben. A legfontosabb<br />
export-célpiacok – nagyság szerinti sorrendben – a<br />
következôk voltak: Németország, Olaszország,<br />
Lengyelország, Egyesült Királyság, Franciaország<br />
és Ausztria.<br />
Petrolkémiai Fejlesztési Program<br />
Az 1999-ben elfogadott stratégiával összhangban,<br />
a kedvezô piaci kilátásokra alapozva a <strong>csoport</strong><br />
a vegyipari üzlet fejlesztését, az európai termelési<br />
méret elérését határozta el a Stratégia Fejlesztési<br />
Program megvalósításával. A projekt befejezése<br />
után a TVK megtartja vezetô szerepét és növeli költséghatékonyságát<br />
a régióbeli polimer gyártók<br />
között. A stratégiai projekt négy alprojektbôl áll,<br />
melyek megvalósításával nemcsak a termelôkapacitás<br />
bôvül, hanem a termékportfolió is szélesedik és<br />
a költséghatékonyság is növekszik. Az elsô alprojekt<br />
egy 250 kt/év névleges kapacitású új LINDE-technológiájú<br />
etilénmû megvalósulása után az összes<br />
névleges etiléntermelô kapacitás 620 kt/évre nô.<br />
A fejlesztési program második eleme egy új, 200<br />
kt/év névleges kapacitású, nagysûrûségû polietilént<br />
gyártó üzem építése Mitsui technológiával, ami a<br />
termékportfolió diverzifikálásával a versenyképességet<br />
is növeli. Az üzem megépülésével a TVK az elsô<br />
bimodális HDPE–gyártó lesz a régióban. A harmadik<br />
alprojekt – a 140 kt/év névleges kapacitású PP-4<br />
üzem 180 kt/évre történô kapacitásbôvítése –<br />
2002. negyedik negyedévében befejezôdött.<br />
E fejlesztés következményeként a legöregebb, 50<br />
kt/év névleges kapacitású PP-2-es üzemet leállították.<br />
A negyedik alprojekt az új üzemek mûködtetéséhez<br />
szükséges kiszolgáló létesítmények megvalósítását<br />
foglalja magában. A 2002. elsô fél évében<br />
megkezdett Petrolkémiai Fejlesztési Program befejezésének<br />
tervezett idôpontja 2004. második fele. A<br />
teljes program megvalósítása határidôn és<br />
költségkereten belül folyik.<br />
Egyéb fontos<br />
események<br />
Stratégiájával összhangban<br />
Üzemek kapacitáskihasználtságának<br />
alkulása 2001-2002-ben<br />
100<br />
a TVK 2002-<br />
ben sikeresen befejezte<br />
nem alap tevékenységet<br />
95<br />
90<br />
folytató leányvállalatainak<br />
85<br />
– köztük a mûanyag-<br />
80<br />
feldolgozó társaságoknak<br />
01 02<br />
– az értékesíté-<br />
sét. A divesztíciós<br />
Olefin üzemek HDPE üzemek<br />
és egyéb racionalizálási<br />
programoknak köszönhetôen<br />
LDPE üzemek PP üzemek<br />
a létszám 14 százalékkal csökkent 2002-<br />
ben. Az értékteremtô képesség növelése érdekében<br />
került sor a marketing- és értékesítési szervezet<br />
átalakítására és az értékesítési tevékenység<br />
hatékonyságának javítására. Az intézkedések<br />
elsô pozitív hatása – az értékesített mennyiségek<br />
növekedése – már 2002. második félében<br />
jelentkezett.<br />
A TVK környezetvédelmi díjat nyert sikeres<br />
erôfeszítéseiért és kiváló eredményeiért, amelyeket<br />
a vegyipar környezetvédelmi teljesítménye fejlesztésének<br />
támogatásában és saját tevékenysége<br />
környezeti hatásainak csökkentésében ért el.<br />
Szintén elismerést kapott a TVK többségi tulajdonában<br />
lévô Inno-Comp Kft. az Oktatási Minisztériumtól.<br />
Az innovációs díjat 2002-ben egy új<br />
típusú polipropilén kifejlesztéséért nyerte el a Kft.<br />
2002-ben a TVK a<br />
Termelés alkulása<br />
szakértôi értékelésre<br />
2001-2002-ben<br />
alapozva, a menedzsment<br />
korábbi elôrejelzésével<br />
400<br />
300<br />
összhangban,<br />
megemelte a jövôbeli<br />
környezetvédelmi kötelezettségekre<br />
képzett céltartalék<br />
200<br />
100<br />
0<br />
öszszegét. A<br />
vegyipari társaság a<br />
megnövelt céltartalékból<br />
01<br />
Etilén<br />
HDPE<br />
02<br />
egy régebbrôl örökölt<br />
talajszennyezés rehabilitációs<br />
Propilén LDPE<br />
költségeit fogja fedezni. A szennyezôdés a<br />
’70-es években keletkezett, felfedezése azonban<br />
csak a ’90-es évek elején került sor.<br />
PP<br />
25
TÁRSASÁGI ÉRTÉKEK<br />
A regionális piac vezetô <strong>olaj</strong>ipari vállalatává kívánunk<br />
válni. Ezért olyan szervezeti mûködést, struktúrát<br />
és képességeket kell kialakítanunk, amelyek<br />
lehetôvé teszik dinamikus növekedésünket a régióban,<br />
továbbá olyan emberierôforrás-politikát és<br />
gyakorlatot kell megvalósítanunk, melyek az iparág<br />
legjobbjaira jellemzôk. Emellett olyan kapcsolatokat<br />
kell kiépítenünk vevôinkkel, üzleti partnereinkkel, a<br />
régió társadalmával, tágabb mûködési környezetünkkel,<br />
melyeket értékteremtô, etikus és felelôsségteljes<br />
viselkedés jellemez.<br />
MOL-<strong>csoport</strong> teljes munkaidôben foglalkoztatott<br />
munkavállalóinak száma (záró) (fô)<br />
25000<br />
E stratégiai célt és a<br />
mûködési követelményeket<br />
megfogalmazó jövôképünket<br />
2000. májusában<br />
20000<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
társaságunk vezetôi<br />
és munkavállalói közösen<br />
alkották meg és fogadták<br />
el, s e közös célért indult<br />
meg az az átfogó változtatási<br />
0<br />
98 99 00 01 02<br />
folyamat, melynek<br />
MOL Rt.<br />
Leányvállalatok<br />
három éve alatt jelentôsen<br />
átalakítottuk társaságunk<br />
szervezetét,<br />
mûködési folyamatait és kultúráját.<br />
A szervezet és mûködésének fejlesztése<br />
Szervezetünket úgy alakítottuk át, hogy az<br />
egyszerû és „lapos”, ezáltal gyors döntéshozatali<br />
képességgel rendelkezô legyen. Az átalakítással<br />
párhuzamosan kiépítettük a mátrixtípusú<br />
irányítást. Az elmúlt évben továbbfejlesztettük<br />
a mûködés szabályozását,<br />
felülvizsgáltuk és átláthatóvá<br />
tettük a döntéshozatali és kontrollmechanizmusokat.<br />
Megkezdtük a regionális<br />
növekedést támogató szervezeti<br />
felépítés kialakítását. A tavalyi<br />
évben is következetesen folytattuk<br />
tevékenységeink racionalizálását, az<br />
erôforrások koncentrálását. Felhasználtuk<br />
az üzleti folyamatok átalakítása (BPR)<br />
program eredményeit, ami által jelentôs mértékben<br />
sikerült folyamatainkat standardizálni, egyszerûsíteni<br />
és informatikai alapúvá tenni. A mûködési<br />
folyamatok további egyszerûsítésére és a kontrollmechanizmusok<br />
megerôsítésére folyamatmenedzsment<br />
rendszeren alapuló programot indítottunk. A<br />
mûködési hatékonyság további javítása magában<br />
foglalja a társaság létszámának további 2.500<br />
fôvel történô csökkentését is az elkövetkezendô<br />
három évben. Ezzel elérhetô lesz a nemzetközi szintû<br />
létszámhatékonyság, valamint a strukturális költségek<br />
jelentôs mérsékelése.<br />
Munkatársak iránti elkötelezettségünk és<br />
felelôsségünk<br />
A változó üzleti környezetben a regionális<br />
növekedést lehetôvé tevô mûködés és a folyamatos<br />
hatékonyságjavítás csakis magas szinten felkészült,<br />
elkötelezett, teljesítmény-orientált munkatársakkal<br />
lehetséges. Kiemelten fontosnak tartjuk, hogy folyamatosan<br />
fejlesszük munkatársaink tudását, képességeit,<br />
és versenyképes jövedelemmel ismerjük el<br />
teljesítményüket. Ezért az elmúlt években olyan HRrendszereket<br />
fejlesztettünk ki és vezettünk be, amelyek<br />
a munkavállalók tudását, képességeit és teljesítményét<br />
helyezik a középpontba. 2002-ben<br />
továbbfejlesztettük és informatikai alapúvá tettük<br />
kompetencia-menedzsment rendszerünket, így munkatársaink<br />
kiválasztásakor, illetve teljesítményük<br />
értékelésékor és továbbképzésükkor a betöltendô<br />
munkakör követelményeire, illetve a munkatársaink<br />
tudására, készségére és képességére alapozva hozzuk<br />
meg döntéseinket. Mind több munkavállalóra<br />
terjesztjük ki teljesítmény-menedzselési, és az ehhez<br />
kapcsolódó ösztönzési rendszerünket. Elindítottuk<br />
tehetséges fiatal munkatársaink második generációjának<br />
speciális képzését, amely segítséget nyújt<br />
vezetôvé válásukhoz, ezzel is biztosítva társaságunk<br />
számára a magasan képzett menedzserek utánpótlását.<br />
Kiemelt humánrendszereink egységesítését<br />
portfoliós társaságainknál megkezdtük.<br />
26
A korrekt és etikus munkahelyi és üzleti magatartás<br />
erôsítésére az elmúlt évben kidolgoztuk és<br />
elfogadtuk a MOL-<strong>csoport</strong> etikai kódexét, melynek<br />
irányelvei jól tükrözik elkötelezettségünket és<br />
felelôsségünket munkatársaink, üzleti partnereink,<br />
vevôink és a társadalom iránt.<br />
Környezetünk iránti felelôsségünk<br />
A MOL az egészségvédelem, a biztonságtechnika<br />
és a környezetvédelem területén elért<br />
eredménye alapján is az <strong>olaj</strong>ipari vállalatok élmezônyébe<br />
kíván tartozni. Éppen ezért kiemelt figyelmet<br />
fordít az eredmények folyamatos javítására és közzétételére.<br />
Ez az elkötelezettség motiválja, hogy a<br />
MOL-<strong>csoport</strong> teljes mûködése a <strong>csoport</strong> EBK politikája<br />
mentén valósuljon meg. A célrendszerben<br />
mutatkozik meg a cégvezetés törekvése a folyamatos<br />
javulásra. Az elvárt teljesítményt évente aktualizált<br />
célkitûzésekben, EBK-teljesítménymutatók<br />
formájában, számszerûn megfogalmazzuk, lehetôséget<br />
biztosítva az év során elért idôarányos eredmény<br />
objektív elemzésére és a gyenge pontok<br />
azonosítására, végsôsoron pedig a fejlôdésre.<br />
A 2002-es évben két tragikus esemény is<br />
emlékeztetett minket arra, hogy az <strong>olaj</strong>ipar veszélyes<br />
ágazat: a Dunai Finomító csôkemencéjenek felrobbanása<br />
során két kollégánk életét vesztette, egy<br />
harmadik munkatársunk pedig közlekedési balesetben<br />
hunyt el. 1986. óta elôször kell a munkavállalók<br />
körében halálos balesetekrôl beszá<strong>mol</strong>nunk. Az<br />
érintett családokról méltó és megfelelô módon gondoskodott<br />
a MOL. Kiemelten fontosnak tekintjük,<br />
hogy a megfelelô konzekvenciák levonását követôen<br />
a szükséges megelôzô intézkedéseket megtegyük.<br />
A 3 napnál hosszabb munkaidô-kieséssel járó<br />
munkabalesetek száma a megelôzô évhez képest<br />
24 százalékkal emelkedett, a bekövetkezett 62<br />
munkabaleset mintegy fele azonban nem a technológiáink<br />
üzemeltetésével, hanem a jármûvel<br />
történô, illetve a gyalogos közlekedéssel függött<br />
össze. Mivel a foglalkoztatottak létszáma jelentôs<br />
mértékben csökkent az év során, az esetek gyakoriságát<br />
jelzô mutatószám, a baleseti frekvencia – az<br />
1.000.000 ledolgozott munkaórára jutó munkabalesetek<br />
száma – az esetek számát meghaladó<br />
mértékben emelkedett, és elérte a 4,16-os értéket.<br />
A tûzesetek számát illetôen ugyanakkor folytatódott<br />
az évek óta megfigyelhetô csökkenés, amely<br />
szerint a megelôzô évhez képest 2002-ben 22<br />
százalékkal kevesebb, összesen 14 eset történt,<br />
ami, figyelembe véve az iparág nagyfokú tûz- és<br />
robbanás-veszélyességét, igen jelentôs eredménynek<br />
számít.<br />
A környezetvédelem területén múltbéli tevékenységünkbôl<br />
eredô kötelezettségeink teljesítésére<br />
megközelítôleg 4,2 Mrd forintot fordítottunk az e<br />
célra elkülönített céltartalék-keretbôl, s ezzel 2001-<br />
hez képest több mint kétszeres értékû környezetvédelmi<br />
kötelezettséget teljesítettük. A teljesített<br />
kötelezettségek közül a mennyiséget és a<br />
ráfordítás nagyságát tekintve is kiemelkedik a savgyanta<br />
kezelése, melybôl 2002-ben 44 ezer tonna<br />
ártalmatlanításáról gondoskodtunk, de további<br />
jelentôs összegeket fordítottunk a talaj- és<br />
talajvízszennyezések felszá<strong>mol</strong>ására is.<br />
Ezen felüli, egyéb EBK-témájú projektek megvalósítására<br />
megközelítôleg 5,5 Mrd forintot fordított<br />
társaságunk, ebbôl 2,8 Mrd forintot az<br />
egészségvédelmi, biztonságtechnikai és környezetvédelmi<br />
elôírások együttes kiegészítésére<br />
szolgáló technológiai korszerûsítésekre,<br />
illetve felújításokra, 2,7<br />
Mrd forintot pedig kifejezetten<br />
környezetvédelemi beruházásokra.<br />
A biztonságos és az egészséget<br />
nem veszélyeztetô munkahelyek fejlesztését,<br />
valamint a jogszabályi<br />
elôírások kielégítését célozta az a<br />
nagyszabású projekt, amelyet 2001-<br />
ben indítottunk, és amely 2002-ben is folytatódott.<br />
Ennek keretében azonosítottuk és értékeltük a MOL<br />
tevékenységébôl adódó egészségvédelmi, biztonságtechnikai<br />
és környezetvédelmi kockázatokat.<br />
Társaságunk nemcsak a technológiáinak mûködtetésébôl,<br />
de a termékei felhasználásából származó<br />
környezetterhelés csökkentését is kiemelten<br />
kezeli, ezért 2002-ben bevezettük a hazánkban forgalmazott<br />
csúcsminôségû üzemanyagok közül is<br />
kiemelkedô Tempo Evo 99-et, amely a minimálisra<br />
szorítja a gépjármûvek károsanyag-kibocsátását,<br />
27
javítja a fogyasztást, és már most is megfelel az<br />
Európai Unióban 2008-tól kötelezôen életbe lépô<br />
elôírásoknak.<br />
Társaságunk elnök-vezérigazgatója<br />
2002-ben elsô alkalommal jutalmazta<br />
EBK Elnöki Díjjal az eredményeink<br />
javításához 2001-ben<br />
kiemelkedôen hozzájáruló teljesítményeket.<br />
A díj megalapítása is kifejezi<br />
vezetésünk elkötelezettségét az EBK<br />
területén elért teljesítmények további<br />
javulása iránt. A díj egyéni, szervezeti<br />
és MOL-<strong>csoport</strong>-tagvállalat kategóriákban<br />
került odaítélésre.<br />
Az egyes területeken elért sikerek mellett<br />
2002. üzenete számunkra, hogy még számos tennivaló<br />
áll elôttünk. Így például célunk, hogy az iparági<br />
kiválóság elérése az egészségvédelem, a biztonság<br />
és a környezetvédelem terén is megvalósuljon.<br />
A minôségirányítás iránti felelôsségünk<br />
A 2002. évben a MOL minôségmenedzsment<br />
tevékenységét a MOL-<strong>csoport</strong> Minôségpolitika megvalósítására<br />
irányuló akciók és programok végrehajtásának<br />
folytatása jellemezte. A program az új<br />
ISO 9001:2000 szabvány és a jelenlegi<br />
menedzsmentelvárások követelményei szerint alakítja<br />
át mûködési folyamatainkat, fôként a tanúsítvánnyal<br />
rendelkezô üzleti egységeinknél.<br />
A Nemzetközi Szabványosítási Szervezet (ISO)<br />
vonatkozó standardjainak megfelelô minôségügyi és<br />
környezetközpontú irányítási rendszereink mûködtetése<br />
mellett a MOL különbözô üzleti egységeinél<br />
egységes elvek mentén kezdôdött meg az átállás az<br />
ISO 9001:2000 szabványra. A MOL hazai termelési<br />
és termékforgalmazási területeinek mindegyike<br />
szabványos rendszer keretei között mûködik.<br />
A társaság szervezetei közül a K+F és a Földgázellátás<br />
2002-ben tanúsíttatta minôségirányítási<br />
rendszerét, így jelenleg már 3 egységünk rendelkezik<br />
ISO 9001:2000, további 8 egység ISO<br />
9002:1996 tanúsítvánnyal, valamint 3 szervezet<br />
rendelkezik ISO 14001 szabvány szerinti környezetközpontú<br />
irányítási rendszerrel. Laboratóriumaink<br />
közül 4 rendelkezik MSZ EN ISO/IEC 17025:2001<br />
szabvány szerinti akkreditációval. A szénhidrogénkutatás<br />
és -termelés területén folyamatban van a<br />
Munkahelyi Egészségvédelmi és Biztonsági<br />
Irányítási Rendszer (MEBIR) kialakítása.<br />
A szabványos irányítási rendszerek továbbra is<br />
a vevôközpontúság, a környezettudatos mûködés,<br />
valamint az egészségvédelmi és biztonságtechnikai<br />
szempontok figyelembevételét biztosították<br />
cégünk mindennapi mûködése során.<br />
A szabványos irányítási rendszerek többéves<br />
mûködtetése során felhalmozott tapasztalatokra<br />
építve 2002-ban a MOL elhatározta, hogy olyan teljesítménymérô<br />
rendszert alkalmaz, amely a<br />
mûködésnek nemcsak a minôségi, környezettudatossági<br />
és biztonsági aspektusát vizsgálja, hanem<br />
más, a mûködés szempontból fontos kritériumokat<br />
is, például a vevôi és dolgozói megelégedettséget,<br />
a társadalmi hatást vagy a pénzügyi eredményeket.<br />
2002-ben ennek a – EFQM Üzleti Kiválóság<br />
Modellként ismert – teljesítménymenedzsment eszköznek<br />
a kísérleti bevezetésére és alkalmazására<br />
került sor egy üzleti egységnél, és két leányvállalatnál.<br />
A következô évben a MOL elemzi a teljes vállalatra<br />
történô EFQM-modell alkalmazásának<br />
lehetôségét.<br />
2002-ben elsô alkalommal került odaítélésre az<br />
Elnöki Minôség Díj, melynek kritériumrendszere az<br />
EFQM-modell. A díj megalapításával a felsô vezetés<br />
ösztönözni és támogatni kívánja az EFQM-modell<br />
széles körû alkalmazását a MOL szervezeteiben,<br />
elôsegítve ezzel a minôségszemlélet és -kultúra<br />
meghonosítását.<br />
28
Társadalmi elkötelezettségünk<br />
Hiszünk társaságunk társadalmi felelôsségvállalásában.<br />
A MOL társasági értékei közé emelte<br />
azokat a társadalmi értékeket, amelyek megôrzését<br />
adományozásai és támogatásai révén fontosnak<br />
tartja. A MOL kiemelt figyelmet szentel a<br />
gyerekek, a szociálisan rászorulók és az egészségügy<br />
anyagi problémáinak megoldására, és szponzori<br />
tevékenységén keresztül a kultúra és a sport<br />
színvonalának elômozdítására.<br />
A MOL felelôsséget érez a jövô nemzedéke<br />
iránt, ami nem csak a gyermekkórházak és más<br />
gyermekintézmények felkarolásában, hanem egyéb<br />
kapcsolódó tevékenységek és képzési programok<br />
támogatásában is megnyilvánul. E programok kiemelt<br />
kedvezményezettjei a Heim<br />
Pál Gyermekkórház, a Bethesda<br />
Gyermekkórház és a Fóti<br />
Gyermekváros.<br />
A MOL meggyôzôdése, hogy<br />
Magyarország legnagyobb vállalataként<br />
kiemelt szerepet kell vállalnia<br />
a kulturális és sportélet felemelkedésében.<br />
Társaságunk jelentôs<br />
összegeket fordít a nemzeti<br />
kulturális intézmények, múzeumok, valamint a<br />
mûvészetek és a zene – köztük az opera – támogatására.<br />
A társaság számos sportág pártfogója,<br />
amelyek közül a kajak-kenu az egyik legnépszerûbb,<br />
mint Magyarország legsikeresebb sportága.<br />
Ezeken kívül a szponzorált technikai sportok üzleti<br />
érdekeinket szolgálják.<br />
A MOL kiemelt fontosságúnak tartja a környezet<br />
megóvását, éppen ezért tekintélyes összegeket<br />
fordít a környezetszennyezés megelôzésére, illetve<br />
a környezeti károk helyreállítására, emellett részt<br />
vesz különbözô környezetvédelmi projektekben is. A<br />
MOL számos környezetmegôrzô projektet segít,<br />
kiemelt támogatója a Hortobágyi Nemzeti Parknak,<br />
amely a világörökség része.<br />
Az elmúlt évben a társaság több mint 600 millió<br />
forintot fordított támogatási célokra, az összeg<br />
felhasználásáról a támogatási alapelvek szigorú<br />
keretei között döntött. A MOL ezen elvek értelmében<br />
nem támogat – többek között – magánszemélyeket,<br />
pártokat és kormányzati szervezeteket,<br />
egyházi és felekezeti célú programokat,<br />
valamint olyan szervezeteket, amelyek faji, nemi,<br />
vallási, kisebbségi vagy bármely egyéb diszkriminációt<br />
alkalmaznak, illetve támogatnak.<br />
29
Fókusz
A VEZETÉS BESZÁMOLÓJA ÉS ELEMZÉSE A PÉNZÜGYI HELYZETRÔL,<br />
VALAMINT A MÛKÖDÉS EREDMÉNYEIRÔL<br />
Kiemelt pénzügyi eredmények<br />
• A Kutatás-termelés szegmens 2002. évi üzleti<br />
eredménye – a létszámleépítésre képzett céltartalék<br />
egyszeri hatása nélkül – 55,0 Mrd Ft volt. Az üzleti<br />
eredmény 2001. évi értékhez viszonyított 18%-os<br />
csökkenését a forintban szá<strong>mol</strong>t alacsonyabb kô<strong>olaj</strong>árak<br />
és a termelés enyhe csökkenése okozta.<br />
• A Feldolgozás és Kereskedelem szegmens üzleti<br />
eredménye – a létszámleépítésre képzett céltartalék<br />
egyszeri hatása nélkül – 42,7 Mrd Ft volt, amely 39%-<br />
kal alacsonyabb a 2001. évi értékhez képest. Az eredmény<br />
tükrözi az alacsonyabb nemzetközi finomítói<br />
árrések és az erôs forint hatását, melyet részben javított<br />
a fûtô<strong>olaj</strong> és a vegyipari alapanyag nélkül számított<br />
értékesítés mennyiségének 12%-os növekedése,<br />
valamint a maradékfeldolgozó pozitív hatása. A kimutatott<br />
üzemi eredmény 46%-kal, 70,1 Mrd Ft-ról 37,8<br />
Mrd Ft-ra csökkent.<br />
• A Földgáz szegmens üzleti eredménye a létszámleépítésre<br />
képzett céltartalék nélkül 1,7 Mrd Ft volt,<br />
szemben a 2001. évi 122,2 Mrd Ft veszteséggel,<br />
fôként az importált gáz költsége és a szabályozott<br />
értékesítési árak közötti különbség – alacsonyabb világpiaci<br />
áraknak és az erôs forintnak köszönhetô –<br />
csökkenése következtében.<br />
• A Petrolkémia szegmens vesztesége 1,5 Mrd Ft<br />
volt szemben a 2001. évi 5,0 Mrd Ft-os nyereséggel.<br />
A polimerértékesítés volumenének jelentôs növekedése<br />
- 7,2% – részben ellensúlyozta a petrolkémiát sújtó kedvezôtlen<br />
nemzetközi piaci környezetet, valamint a 2,1<br />
Mrd Ft összegû környezetvédelmi céltartalék-képzés<br />
hatását.<br />
• A mûködési cash flow 167,8 Mrd Ft volt, amely<br />
135%-os növekedést jelent, elsôsorban a gázüzlet<br />
eredményének erôteljes javulása miatt. A forgótôkeigény<br />
változása 18,6 Mrd Ft-tal növelte a mûködési<br />
cash flow-t.<br />
• Az egy részvényre jutó eredmény (EPS) 13 Ft-ról<br />
675 Ft-ra emelkedett 2002-ben.<br />
Mûködési környezet áttekintése<br />
A nemzetközi, a regionális és a hazai gazdasági<br />
környezet alakulása jelentôs hatással volt a MOL pénzügyi<br />
és mûködési teljesítményére. Az eredményt negatívan<br />
befolyásolta a finomítói árrések jelentôs csökkenése. A<br />
hazai fogyasztói inflációs ráta jelentôsen változott, 2002-<br />
ben 5,3%, míg 2001-ben 9,2% volt. A forint erôsödött<br />
az USA-dollárral szemben: az éves átlagos árfolyam<br />
2001-ben 286,5 Ft/USD, míg 2002-ben 258,0<br />
Ft/USD volt. A forint az euróval szemben 5,3%-os<br />
erôsödést mutatott a 2001. évi 1,3%-os erôsödéssel<br />
szemben. A magyar GDP növekedési üteme az elôzetes<br />
adatok szerint 2002-ben 3,3% volt, a 2001. évi 3,7%-<br />
kal szemben.<br />
A vásárolt földgáz és kô<strong>olaj</strong> árának meghatározása<br />
USA-dollárban történik, a finomított termékek értékesítésébôl<br />
származó bevételek döntô része forintban jelentkezik,<br />
de a dollárban jegyzett piaci áraknak megfelelôen<br />
határozzuk meg. A forint dollárral szembeni árfolyamának<br />
ingadozása ezért hatással van a MOL mûködésére.<br />
Ennek konkrét hatása attól függôen változik, hogy a társaság<br />
milyen mértékben képes áraiban érvényesíteni a<br />
devizaárfolyamok változásának hatását.<br />
2002-ben a kô<strong>olaj</strong> átlagos árszintje a közel-keleti politikai<br />
helyzet bizonytalansága ellenére gyakorlatilag változatlan<br />
maradt. Ugyanakkor a fô <strong>olaj</strong>termékek jegyzésárai<br />
a 2001. évi szinthez képest csökkentek. Ennek következtében<br />
a kô<strong>olaj</strong>-feldolgozás eredményességét alapvetôen<br />
meghatározó crack spread-ek az elôzô évihez<br />
képest jelentôsen csökkentek. A Brent típusú kô<strong>olaj</strong>ár<br />
25,0 USD/hordó volt, amely 2,5%-kal haladja meg a<br />
2001-es 24,4 USD/hordó átlagárat. Az orosz Ural<br />
Blend – a MOL kô<strong>olaj</strong>vásárlásában meghatározó kô<strong>olaj</strong>típus<br />
– mediterrán tôzsdei jegyzésára 23,7 USD/hordó<br />
volt, ami 3,0%-os növekedés a 2001-es, 23,0<br />
USD/hordóhoz képest.<br />
31
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
Az átlagos FOB Med benzinár 4,1%-kal, a gáz<strong>olaj</strong>árak<br />
3,8%-kal csökkentek, míg a magas kéntartalmú fûtô<strong>olaj</strong>árak<br />
18,7%-kal, a vegyipari benzin FOB Med ára pedig<br />
4,6%-kal emelkedett. A MOL fô termékeinek crack<br />
spread-jei (az adott kô<strong>olaj</strong>termék és a kô<strong>olaj</strong> jegyzésára<br />
közötti különbség) kedvezôtlenül változtak 2002-ben. A<br />
benzin és a gáz<strong>olaj</strong> FOB Med átlagos crack spread-je<br />
24%-kal, illetve 36%-kal csökkent.<br />
Míg a kô<strong>olaj</strong>ipari termékek piaca teljes mértékben liberalizált,<br />
a MOL földgázüzlete szabályozott. A földgázárakat<br />
minden év július 1-jén – az adott szabályozási év<br />
kezdetén – rögzítik. Az importföldgáz átlagos beszerzési<br />
ára 2002-ben 27,9%-kal 28,3 Ft/m 3 -re csökkent, míg<br />
az éves átlagos értékesítési átlagár 2001-hez képest<br />
8,0%-kal (+2,1 Ft/m 3 -rel) 28 Ft/m 3 -re növekedett.<br />
Az idôjárási viszonyokban bekövetkezô változások<br />
keresleti ingadozásokat okoznak a földgáznál és egyes<br />
finomított termékeknél. A MOL-<strong>csoport</strong> mûködési eredményei<br />
szezonális változásoknak vannak kitéve,<br />
ugyanakkor a társaság integrált jellege csillapítóan hat az<br />
egyes tevékenységekben mutatkozó egyedi szezonalításra.<br />
A földgáz és tüzelôanyagként felhasznált kô<strong>olaj</strong>termékek<br />
iránti kereslet általában a harmadik negyedévben<br />
a legalacsonyabb, október és március között pedig a<br />
legmagasabb. Az üzemanyagok iránti kereslet jellemzôen<br />
a második és harmadik negyedévben a legmagasabb, és<br />
az elsô negyedévben a legalacsonyabb. Mindezek hatása<br />
az egyes szegmensek eredményeiben is tükrözôdik. A<br />
társaság a Magyarországon termelt földgáz és kô<strong>olaj</strong><br />
döntô része után a magyar államnak bányajáradékot<br />
fizet, ennek mértéke 2002-ben és 2001-ben egyaránt<br />
12% volt.<br />
Fontosabb pénzügyi adatok szegmensenként<br />
KONSZOLIDÁLT NETTÓ KÜLSÔ ÁRBEVÉTEL (millió Ft) 2002 2001<br />
Kutatás-termelés 4.486 6.169<br />
Feldolgozás és Kereskedelem 652.886 671.311<br />
Földgáz 359.639 329.029<br />
Petrolkémia 123.510 139.141<br />
Központ és egyéb 19.136 29.119<br />
ÖSSZESEN 1.159.657 1.174.769<br />
KONSZOLIDÁLT ÜZLETI EREDMÉNY (millió Ft) 2002 2001<br />
Kutatás-termelés 51.303 67.164<br />
Feldolgozás és Kereskedelem 37.835 70.136<br />
Földgáz -81 -122.170<br />
Petrolkémia -1.459 4.985<br />
Központ és egyéb -30.774 -24.857<br />
Szegmensek közötti átadás 345 1.565<br />
ÖSSZESEN 57.169 -3.177<br />
A nettó értékesítés csak a MOL-<strong>csoport</strong>on kívüli felek részére történô eladásokat, az üzleti eredmény mind a külsô vevôk felé,<br />
mind a <strong>csoport</strong>on belül más szegmensek felé történô értékesítések eredményét foglalja magába. A Kutatás-termelés belföldön<br />
kitermelt kô<strong>olaj</strong>at, kondenzátumokat és PB-gázt ad át a Feldolgozás és Kereskedelemnek, valamint földgázt a Földgáz szegmensnek.<br />
A belsô transzferárak piaci alapon kerülnek megállapításra. A belföldön kitermelt földgáz esetében azonban a transzferár a<br />
szabályozott nagykereskedelmi ár, csökkentve a tárolási, szállítási és készletezési díjjal, amennyiben értéke alacsonyabb az<br />
aktuális piaci árnál, mint ahogy az a 2002. és 2001. évben volt.<br />
A szegmensek közötti átadás sor tartalmazza a nem realizált profit állományváltozásának üzemi eredményre gyakorolt<br />
hatását. Nem realizált eredmény akkor keletkezik, amikor az átadott termék az idôszak végén készleten marad, és csak a<br />
következô idôszakban kerül értékesítésre a <strong>csoport</strong>on kívülre. Szegmenseredmény szempontból az átadó az átadás idôpontjában<br />
azonnal kimutatja az eredményt. Társasági szinten azonban csak a harmadik fél részére történô értékesítés idôpontjában kerül<br />
kimutatásra az eredmény. Az elôzô években a nem realizált eredményhatás nem került elkülönítetten kimutatásra, hanem az<br />
átvevô szegmens eredményében szerepelt. Nem realizált eredmény fôként a Kutatás-termelésbôl a Gáz és Energetika szegmensbe,<br />
illetve a Feldolgozás és Kereskedelembôl a Petrolkémia szegmensbe történô átadáskor keletkezik.
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
Értékesítés árbevétele, mûködési költségek és<br />
üzleti eredmény<br />
A <strong>csoport</strong> USA-dollárban számított nettó árbevétele<br />
2002-ben 10%-al nôtt. Forintban a nettó árbevétel<br />
1.159,7 Mrd Ft volt, amely 1%-kal alacsonyabb a<br />
2001. évi értéknél. Az exportértékesítés árbevétele<br />
334,0 Mrd Ft volt, amely 5%-os emelkedést jelentett,<br />
és az összes értékesítés 29%-át tette ki. 2002-ben az<br />
egyéb bevételek 7,3 Mrd Ft-ot értek el, ez közel fele a<br />
2001. évi – a Kô<strong>olaj</strong>tároló Rt. eladásából származó<br />
6,3 Mrd Ft nyereséget is magában foglaló – értéknek.<br />
Az anyagjellegû ráfordítások 10%-kal csökkentek.<br />
Ezen belül az anyagköltség 17%-kal lett kevesebb, elsôsorban<br />
a feldolgozott kô<strong>olaj</strong> mennyiségének csökkenése<br />
és a forintban alacsonyabb importárak következtében.<br />
Az eladott áruk beszerzési értéke 5%-kal esett, tükrözve<br />
az importföldgáz alacsonyabb árának és a késztermékek<br />
megnövekedett regionális kereskedelmének<br />
együttes hatását. Az igénybe vett anyagjellegû szolgáltatások<br />
és alvállalkozói teljesítmények értéke 6%-kal<br />
növekedett, elsôsorban a magasabb karbantartási költségek<br />
miatt.<br />
A személyi jellegû ráfordítások az átlagos 11%-os<br />
béremelés ellenére 2%-kal csökkentek, tükrözve létszámcsökkentési<br />
intézkedéseink hatását. A MOL-<strong>csoport</strong><br />
TVK-munkavállalókat nem tartalmazó záró létszáma<br />
14.253 fôrôl 10.808 fôre csökkent. Az anyavállalat<br />
záró létszáma – figyelmen kívül hagyva a leányvállalatokat<br />
– 2002-ben 7.296 fô volt, szemben a 2001.<br />
évi 9.390 fôvel.<br />
Az értékcsökkenés és értékvesztés összege 5%-kal<br />
lett kevesebb, elsôsorban a 2001. évben kô<strong>olaj</strong>- és<br />
földgáztermelô berendezésekre elszá<strong>mol</strong>t 3,8 Mrd Ft<br />
összegû értékvesztés miatt, szemben 2002. évi 1,0<br />
Mrd Ft összegû értékvesztéssel.<br />
A jövôbeni létszámleépítésekre képzett 15,1 Mrd Ft<br />
összegû céltartalék egyszeri hatását figyelmen kívül<br />
hagyva az egyéb költségek és ráfordítások értéke 80,3<br />
Mrd volt, s ez 11% csökkenést jelent.<br />
A saját termelésû készletek állományváltozásának<br />
eredménynövelô hatása 2002-ben és 2001-ben 15,4<br />
Mrd Ft, illetve 9,2 Mrd Ft volt, tükrözve a készletek<br />
csökkentésére irányuló intézkedések hatását. A saját<br />
elôállítású eszközök aktivált értéke 2002-ben 14,9 Mrd<br />
Ft, 2001-ben 18,6 Mrd Ft volt.<br />
Kutatás-termelés áttekintése<br />
A Kutatás-termelés szegmens üzleti eredménye a<br />
2001-es 67,2 Mrd forinttal szemben 51,3 Mrd Ft<br />
volt, s ez 23,7%-kal alacsonyabb a 2001. évinél. A<br />
szegmens 2001. évhez képesti eredménycsökkenését<br />
alapvetôen a kô<strong>olaj</strong> Ft-ban kifejezett világpiaci árának<br />
esése, a 3,7 Mrd Ft-nyi megképzett létszám-leépítési<br />
céltartalék, valamint az alacsonyabb kô<strong>olaj</strong>- és<br />
földgáztermelési volumenek okozták.<br />
2002. végén a MOL-<strong>csoport</strong> 36 db belföldi kutatási<br />
blokkal rendelkezett, amelyek összterülete 34.374<br />
km 2 -t tett ki. 2002-ben 17 kutatási területi engedély<br />
járt le, ebbôl hetet meghosszabbítottunk, és 4 db új<br />
kutató blokkot vettünk fel. A kutatási tevékenység egyik<br />
jelentôs 2002. évi eredménye volt a Hosszúpályi<br />
mezôben feltárt további 839 M m 3 -es bruttó készletnövekmény.<br />
A 2002. december 31-i fordulónapra vonatkozó<br />
készletértékelés szerint a MOL összes magyarországi<br />
nettó bizonyított termelésbe állított és késôbb termelésbe<br />
állítandó szénhidrogénkészlete 36,4 millió<br />
tonna-egyenérték (Mtoe) (azaz 274,9 millió hordóegyenérték<br />
(Mboe) volt (40,8 Mtoe, 307,8 Mboe<br />
2001-ben), amely 30,2 Mrd m 3 (200,8 Mboe) – kondenzátummal<br />
és folyékony gáztermékekkel együtt<br />
értelmezett – földgázból és 9,8 Mt (74,1 Mboe) kô<strong>olaj</strong>ból<br />
áll. A 2001. december 31-i érték 34,3 Mrd m 3<br />
földgázból és 10,7 Mt kô<strong>olaj</strong>ból tevôdött össze. A készleteket<br />
a korábbi becslések átértékelése 13,9 millió<br />
Mboe-val, a 2002. évi kitermelés 26 Mboe-val csökkentette.<br />
Az új találatok és mezôkiterjesztések 6,7<br />
Mboe-val növelték a készleteket, további 0,3 Mboe<br />
növekedés a kihozatali hatékonyság növelô eljárások<br />
alkalmazásának köszönhetô.<br />
2002-ben folytattuk a külföldi kutatási területekrôl<br />
történô kivonulást. A görögországi projekt munkaprogramjának<br />
utolsó fázisa – Ioanina blokkban egy<br />
kutatófúrás mélyítése – az év elsô felében lezárult.<br />
Ugyanakkor, csökkentett részesedéssel, de folytattuk<br />
projektjeinket Pakisztánban és Jemenben, ahol a<br />
munkaprogram folytatása gazdaságilag indokoltabb,<br />
mint a kivonulás.<br />
33
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
A jemeni projekt a 2001. évi sikeres partnerbevonást<br />
követôen folytatódott 2002-ben. A MOL<br />
részesedése a partnerbevonást követôen 70%-ra csökkent,<br />
de operátori szerepét megôrizte. A munkaprogram<br />
elsô fázisában a 49-es blokkban a kutatás<br />
elôkészítése (infrastruktúra kiépítése, szeizmikus mérés<br />
elôkészítése) folyamatban van. A jelenlegi szerzôdés<br />
szerint a mostani, második kutatási fázis 2004.<br />
júniusáig tart.<br />
Feldolgozás és Kereskedelem áttekintése<br />
A Feldolgozás és Kereskedelem szegmens teljesítményét<br />
2002-ben jelentôs mértékben befolyásolta a<br />
forint dollárral szembeni erôs szintje és a finomítói<br />
árrés szûkülése, melyeket csak mérsékelni tudott a<br />
késleltetett kokszoló üzembe helyezésének a termékkihozatalra<br />
gyakorolt kedvezô hatása. A kiskereskedelmi<br />
tevékenység hatékonysága tovább javult, miközben<br />
megôriztük vezetô pozícióinkat a belföldi piacon.<br />
Pakisztánban a MOL mint operátor és mint a konzorcium<br />
egy tagja, ígéretes gázmezôt talált. A mezô<br />
mérete és gazdaságos kitermelhetôsége 2003-ban<br />
kerül értékelésre, de az elôzetes eredmények alapján a<br />
mezô készlete hozzávetôleg 26 Mrd m 3 (a MOL<br />
részesedése 10%).<br />
Jelentôs mérföldkô volt a Zapadno-Malobalik (ZMB)<br />
projektben, hogy 2002. december 19-én a felek (a<br />
MOL és a Jukosz) aláírták a vegyesvállalati megállapodást.<br />
Bizonyos elôfeltételek teljesítését követôen<br />
2003. márciusában megkezdôdött a közös termelés.<br />
2002-ben a kô<strong>olaj</strong>termelés 1,1 Mt volt – amely<br />
mindössze 1,3%-kal marad alatta az elôzô évinek – a<br />
hazai kô<strong>olaj</strong>termelô mezôk természetes kimerülése<br />
következtében. A földgáztermelés 3,1 Mrd m 3 volt<br />
2002-ben, mely 3,9%-os csökkenést (-125 M m 3 -t)<br />
mutatott 2001-hez képest. A MOL napi belföldi kô<strong>olaj</strong>és<br />
földgáztermelése átlagosan 11.192 toe volt 2002-<br />
ben, szemben a 2001. évi 11.615 toe-vel. A kô<strong>olaj</strong>egyenértékben<br />
kifejezett termelés 72,8%-a a földgáztermelésbôl<br />
származott 2002-ben, az azt megelôzô évi<br />
73,2%-kal szemben. A kondenzátum termelés mennyisége<br />
8,9%-kal csökkent, 270 kt-ról 245 kt-ra. Hat<br />
mezôben alkalmaztunk kihozatali hatékonyságot növelô<br />
eljárásokat (EOR), ami a teljes kô<strong>olaj</strong>termelés 19%-át,<br />
azaz 0,2 Mt-t jelentett.<br />
A kô<strong>olaj</strong>-kitermelés fajlagos költsége 3,9 USD/bbl<br />
volt 2002-ben, a 2001. évi 3,2 USD/bbl-lel szemben.<br />
A földgázkitermelés fajlagos költsége pedig 6,9<br />
USD/em 3 -rôl 9,0 USD/em 3 -re emelkedett. A fajlagos<br />
költségek növekedésében alapvetôen a forint erôsödése<br />
– amely a dollárban kifejezett fajlagos önköltség<br />
értékét növelte – és a termelési volumenek csökkenése<br />
játszott szerepet.<br />
A szegmens üzleti eredménye 46%-kal maradt el a<br />
2001. évitôl, és 37,8 Mrd Ft-ot tett ki. Az üzleti eredmény<br />
a létszámleépítésre képzett céltartalék (4,9 Mrd<br />
Ft) és a divesztíciók egyszeri hatásának kiszûrésével<br />
37%-kal csökkent az elôzô évhez képest. A Reuter’s<br />
által publikált átlagos Ural finomítói árrés 32%-kal lett<br />
kevesebb, míg a MOL finomítói árrésének csökkenése<br />
ennél kisebb mértékû volt. Számításaink szerint a forint<br />
erôsödése 13,1 Mrd Ft-tal csökkentette az eredményünket<br />
a 2001. évihez képest.<br />
A kô<strong>olaj</strong>-feldolgozás volumene 6,0 Mt volt, s ez 0,8<br />
Mt-val kevesebb az elôzô évinél. A 2001. novemberében<br />
megvalósult finomítói fejlesztés (maradékfeldolgozó)<br />
eredményeként a feldolgozott kô<strong>olaj</strong> mennyiségét<br />
csökkenteni tudtuk, miközben az értékesebb fehérárukból<br />
ugyanazt a mennyiséget állítottuk elô. A feldolgozáson<br />
belül a hazai kô<strong>olaj</strong> aránya – 2,1%-kal emelkedve –<br />
16,7%-ra nôtt.<br />
A finomítói termékek összes értékesítése –<br />
beleértve a PB-gáz és gáztermékek volumenét, de<br />
figyelmen kívül hagyva a TVK-nak értékesített vegyipari<br />
alapanyagokat – közel az elôzô évi szinten teljesült, 7,0<br />
Mt-ról 6,9 Mt-ra változott. A hazai értékesítés 0,4 Mtval<br />
(-9%) alacsonyabb volt a tavalyinál, míg az export<br />
0,3 Mt-val (14%) meghaladta a 2001. évi értéket. Az<br />
értékesítés – a vegyipari alapanyagok és a fûtô<strong>olaj</strong><br />
figyelmen kívül hagyásával – 12%-kal nôtt az elôzô<br />
évhez viszonyítva.<br />
2002-ben is a piaci részesedés és a fajlagos árrések<br />
közötti optimális egyensúly elérésére törekedtünk.<br />
Bár az üzemanyagok hazai piaca több mint 4%-kal<br />
bôvült, benzin- és gáz<strong>olaj</strong>eladásaink – fajlagos árrésük<br />
növelése mellett – az elôzô évi szinten maradtak.<br />
Miközben a régióban az üzemanyag-kereslet 3-4%-kal<br />
nôtt, a MOL 38%-kal növelte üzemanyag-értékesítését<br />
a régióban.<br />
34
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
A fûtô<strong>olaj</strong> értékesítése belföldön 51%-kal, külföldön<br />
77%-kal (összesen 764 kt) csökkent. A kevesebb fûtô<strong>olaj</strong>-termelés<br />
ellenére vevôinket sikerült megtartani a<br />
szükséges fûtô<strong>olaj</strong> importálásával. 2002-ben bitumeneladásainkat<br />
16%-kal növeltük, és megtartottuk 87%-<br />
os piaci részesedésünket<br />
3%-os piacbôvülés mellett a PB-gáz és gáztermékek<br />
belföldi nagykereskedelmi értékesítése 5,4%-kal meghaladta<br />
az elôzô évit. Exportszállításainkat sikeres marketingtevékenységünk<br />
és a régiós autógázpiac növekedésének<br />
eredményeként 33%-kal növeltük az elôzô évihez<br />
képest. Nagykereskedelmi piaci részesedésünk,<br />
2%-os emelkedés mellett, 83%-ra nôtt.<br />
PB-kiskereskedelmi eladásaink 6,7%-kal nôttek, bár<br />
a hazai kereslet csupán 1,8%-kal bôvült. Folytattuk<br />
autógáz-értékesítési hálózatunk kiépítését, az eladási<br />
helyek száma 89-rôl 128-ra növekedett, melyekbôl 82<br />
a MOL tulajdonában van. Kiskereskedelmi piaci részesedésünk<br />
22%-ra nôtt.<br />
A Magyar Ásvány<strong>olaj</strong> Szövetség (MÁSZ) adatai alapján<br />
kiskereskedelmi részesedésünk a benzin esetében<br />
41,3%, míg a gáz<strong>olaj</strong>nál 46,9% volt. Kiskereskedelmi<br />
motorbenzin-értékesítésünk 1,5%-kal, gáz<strong>olaj</strong>eladásunk<br />
3,5%-kal haladta meg az elôzô évit.<br />
A MOL-töltôállomások átlagos forgalma tovább<br />
javult, az elôzô évinél 3%-kal, a MÁSZ-töltôállomások<br />
átlagos forgalmánál 11%-kal magasabb. Kenôanyagkiskereskedelmi<br />
részesedésünket 12%-kal növelve több<br />
mint 70%-ra emeltük. Töltôállomásaink nemüzemanyag-értékesítése<br />
tovább bôvült, a shop-eladások<br />
2002-ben 31,6%-kal emelkedtek. A kibocsátott törzsvásárlói<br />
kártyák száma 7,4%-kal, üzemanyagkártyás<br />
eladásainké 5,2%-kal nôtt.<br />
Belföldi töltôállomás-hálózatunk hatékonyságának<br />
növelése érdekében 2002-ben 4 töltôállomást bezártunk,<br />
és 3 új, zöldmezôs töltôállomást építettünk.<br />
Szlovákiai töltôállomásainkat a Slovnaftnak értékesítettük,<br />
és tovább bôvítettük romániai hálózatunkat. Így az<br />
év végén összesen 431 töltôállomásunk mûködött,<br />
ebbôl 377 Magyarországon, 54 pedig a régióban.<br />
A Petrolkémia áttekintése<br />
A szegmens 1,5 Mrd Ft üzemi veszteséget realizált<br />
2002-ben a 2001-ben elért 5,0 Mrd Ft nyereséggel<br />
szemben. A változás hátterében fôként a piaci viszonyok<br />
2002. évi romlása áll. Ezen túlmenôen a 2002-<br />
ben képzett 2,1 Mrd Ft értékû környezetvédelmi céltartalék<br />
tovább csökkentette a szegmens eredményét.<br />
A céltartalékot döntôen az 1970-es és 1980-as évekbôl<br />
származó környezeti károk kármentesítésének<br />
fedezetére képeztük.<br />
Az iparág nyereségtermelô képessége jelentôsen<br />
csökkent a 2001-es évhez képest, mivel a polimerek<br />
ára nem követte a nyersanyagok árának emelkedését.<br />
Az alapanyagok közül a vegyipari benzin jegyzésára<br />
4,3%-kal növekedett, míg a vegyipari gáz<strong>olaj</strong>é 3,6%-kal<br />
maradt el 2001. évi értéktôl. Ugyanakkor a termékjegyzésárak<br />
közül az LDPE éves átlagban 6%-kal, a<br />
HDPE-jegyzésárak 13,2%-kal estek 2002-ben. A polipropilén<br />
jegyzésárak pedig közel az elôzô évi szinten<br />
maradtak. Mindezek következtében 2002-ben az integrált<br />
árrés 14,7%-kal csökkent, ezen belül az etilén<br />
árrése 27, az LDPE árrése 9,3, míg a HDPE árrése<br />
20,4%-kal szûkült, amit csak részben ellensúlyozott a<br />
polipropilén 8,5%-os árrés emelkedése. Az erôs forint<br />
kedvezôtlen hatással volt az euróalapú eladásokra, bár<br />
ezt meghaladta a dolláralapú alapanyag-beszerzésre<br />
gyakorolt pozitív hatása.<br />
A növekvô értékesítés részben kompenzálta a<br />
szûkülô árrések negatív hatását. 2002-ben a termékeladások<br />
szintje 818,1 kt volt – 2001-hez képest ez<br />
5,2%-os növekedés –, ebbôl az exporteladások 6,2%-<br />
kal emelkedtek. A polimerértékesítés – 596,5 kt –<br />
7,2%-kal volt magasabb a 2001. évi értéknél, míg az<br />
olefinértékesítés nem változott az elôzô évhez képest,<br />
(221,6 kt). A polimereladások a belföldi piacon 10,3%-<br />
kal nôttek. Az értékesítés növekedése mellett csökkenteni<br />
tudtuk a készletek szintjét.<br />
A beruházási kiadások 21,9 Mrd Ft-ra nôttek,<br />
fôként a kapacitásbôvítést célzó projekt elôrehaladása<br />
következtében. A tervezés, valamint a kapcsolódó beszerzések<br />
folyamatban vannak, és a kivitelezés már<br />
megkezdôdött.<br />
35
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
A Földgáz szegmens áttekintése<br />
2002-ben a Földgáz szegmens üzleti vesztesége<br />
mindössze 0,1 Mrd Ft volt, szemben a 2001. évi<br />
122,2 Mrd Ft-tal. A jelentôs eredményjavulásban az<br />
import beszerzési árak forintban meghatározott<br />
értékének csökkenése játszott szerepet. Az üzleti<br />
veszteség tartalmazza az év végi földgázkészletek után<br />
elszá<strong>mol</strong>t értékvesztést, melynek értéke 0,8 Mrd Ft<br />
volt (2001-ben 14,2 Mrd Ft), továbbá 1,8 Mrd Ft létszámleépítési<br />
céltartalék képzését.<br />
A nagykereskedelmi földgáz-értékesítésbôl származó<br />
árbevétel 333,5 Mrd Ft-ról 361,1 Mrd Ft-ra<br />
emelkedett, az értékesítési ár 8,0%-os, valamint az<br />
értékesítési volumen 0,2%-os növekedésének – 29,4<br />
M m 3 – eredményeként. A földgáztranzitálásból származó<br />
bevétel 6,9 Mrd Ft volt a 2001. évi 7,2 Mrd Fttal<br />
szemben. A bevétel csökkenése alapvetôen a forint<br />
erôsödésének volt a következménye. A tranzitszállítás<br />
volumene 2002-ben 1,8 Mrd m 3 volt az elôzô évi 1,7<br />
Mrd m 3 -rel szemben.<br />
A földgáz-értékesítés volumene 2002-ben – 12,9<br />
Mrd m 3 -rel – közel az elôzô évi szinten alakult. A gázszolgáltatók<br />
számára történô értékesítés 2001-hez<br />
viszonyított elmaradását – amely a 2001. év utolsó<br />
hónapjában bekövetkezett rendkívüli hideg idôjárásnak<br />
volt köszönhetô – kompenzálta az energiaszektor<br />
fogyasztásának emelkedése. Az ipari szektor földgázigénye<br />
0,1 Mrd m 3 -rel mérséklôdött.<br />
Az importforrásból történô értékesítés 10,0 Mrd<br />
m 3<br />
volt, mely a teljes értékesítés 77,8%-át tette ki.<br />
(2001-ben ez az arány 76,2%). A csúcsigényeket<br />
tárolói készletekbôl elégítettük ki, melyek alapvetôen<br />
korábban importált földgázkészleteket foglalták magukban.<br />
A hazai termelésû földgáz értékesítése 2,9 Mrd<br />
m 3<br />
volt a 2001-es 3,1 Mrd m 3 -rel szemben.<br />
A gázüzleten realizált veszteség 2001-hez viszonyított<br />
jelentôs mérséklôdését elsôsorban az importföldgáz<br />
beszerzési árának kedvezô alakulása eredményezte.<br />
Az importgáz árának 27,9%-os csökkenése részben<br />
a dollárban meghatározott alacsonyabb beszerzési<br />
árnak, részben pedig az erôs forintnak köszönhetô. A<br />
nagykereskedelmi értékesítési ár 2002-ben 28,0<br />
Ft/m 3 -re emelkedett – (2001-ben 25,9 Ft/m 3 ) – a<br />
fogyasztási szerkezet kedvezô alakulása és a 2002.<br />
július 1-jétôl életbe lépett 5,4%-os áremelés következtében.<br />
Az áremelés a viszonteladói, nem kedvezményes<br />
kategóriába tartozó fogyasztókat érintette.<br />
A Központ és egyéb szegmens<br />
A Központ és egyéb szegmens – mely az irányítás<br />
és szolgáltatás szervezeteit tartalmazza – vesztesége<br />
30,8 Mrd Ft volt 2002-ben. Az 5,9 Mrd Ft-os<br />
csökkenést a szegmens üzleti eredményében döntôen<br />
a 4,6 Mrd Ft létszámleépítési céltartalék-képzés okozta.<br />
2002-ben társaságunk – egy nemzetközi tanácsadó<br />
cég segítségével – befejezte a szervezeti mûködés<br />
átvilágítását, és ezt követôen kialakult az a stratégiai<br />
akcióprogram, amely lehetôvé teszi a MOL<br />
hatékonyságának nemzetközi szintre történô emelését.<br />
A szükséges létszámleépítés a 2003-2005 közötti<br />
idôszakban fog megvalósulni.<br />
Az üzleti folyamatok átalakítása (BPR) projekt egyik<br />
fô eredményeként 2002. július 1-jével megtörtént az<br />
SAP-alapmodulok implementálása. Az SAP/R3 rendszer<br />
tranzakciós moduljai bevezetésének eredményeképpen,<br />
korszerû elszá<strong>mol</strong>ási és nyilvántartási rendszerek<br />
alkalmazásával, jelentôsen növelni tudjuk a döntés-elôkészítés<br />
és teljesítményértékelés hatékonyságát,<br />
a társaság integrált mûködésének biztosítását.<br />
A Központ és egyéb szegmens év végi záró létszáma<br />
2.662 fôrôl 1.125 fôre csökkent, döntôen a<br />
Nitrogénmûvek értékesítésének következményeként,<br />
amelynek létszáma a Központ szegmensnél került kimutatásra.<br />
Befolyásolható költségek<br />
A MOL-<strong>csoport</strong> 1999 végén meghirdetett 2000-<br />
2002-es stratégiájában célul tûzte ki, hogy 2002.<br />
végére 100 M USD-vel csökkenti kontrollálható költségeit.<br />
2002. végére a meghirdetett 100 M USD-ból<br />
reálértéken 94,6 M USD megtakarítást sikerült elérni.<br />
Az 1999. évi 704 M USD-rôl költségeink – 1999-es<br />
reálértéken szá<strong>mol</strong>va – 609,4 M USD-re csökkentek<br />
2002-ben. A költségmegtakarítást az üzleti folyamatok<br />
racionalizálásával, létszámcsökkentéssel, tevékenységek<br />
kiszervezésével, a nem alaptevékenységhez tartozó<br />
eszközök értékesítésével, illetve az általános költségek<br />
szigorú kontrolljával sikerült elérni.<br />
36
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
A MOL-<strong>csoport</strong> 2002. évi befolyásolható költsége<br />
egyszeri tételek nélkül számítva 2,1 Mrd Ft-os növekményt<br />
mutat 2001-hez képest. A kismértékû növekedésben<br />
meghatározó a biztosítási díjak növekedése, a<br />
nemzetközi trenddel összhangban. Reálértékben szá<strong>mol</strong>va<br />
a megtakarítás 4%.<br />
A pénzügyi mûveletek eredménye<br />
A pénzügyi mûveletek bevétele 2002-ben 30,3 Mrd<br />
Ft volt, ami 29%-os növekedést jelent az elôzô évhez<br />
képest, elsôsorban a devizahiteleken felmerült 2002. évi<br />
24,2 Mrd Ft árfolyamnyereségnek köszönhetôen, szemben<br />
a 2001-ben keletkezett 17,5 Mrd Ft-tal. Az ugyanezen<br />
idôszakot terhelô pénzügyi ráfordítások összege<br />
28,4 Mrd Ft volt – ebbôl a fizetett kamatok összege<br />
17,4 Mrd Ft – , ami 14%-os csökkenést jelent 2001-hez<br />
képest, fôként az alacsonyabb átlagos adósságállomány<br />
miatt. A csökkenést részben ellensúlyozta az egyéb<br />
pénzügyi ráfordítások 2,0 Mrd Ft-ról 6,0 Mrd Ft-ra<br />
történô növekedése. Az egyéb pénzügyi ráfordítások<br />
döntô részét a dollárban fizetett, földgázimportra kötött<br />
devizafedezeti ügyletek vesztesége teszi ki.<br />
Részesedés a társult vállalkozások eredményébôl<br />
A MOL-<strong>csoport</strong> társult vállalkozásoktól származó<br />
eredménye 2002-ben 7,9 Mrd Ft volt, melybôl 5,6<br />
Mrd Ft a Slovnaft-nál keletkezett. A Panrusgáz Rt., az<br />
ÉGÁZ Rt. és a DÉGÁZ Rt. szintén jelentôsen hozzájárult<br />
az eredményhez.<br />
Adózás elôtti eredmény<br />
A fent említett tényezôk hatásaként a <strong>csoport</strong><br />
adózás elôtti eredménye 2002-ben 66,9 Mrd Ft volt,<br />
szemben a 2001. évi 1,2 Mrd Ft nyereséggel.<br />
Adózás<br />
2002-ben a ténylegesen fizetendô adó 1,0 Mrd Fttal,<br />
2001-ben 2,2 Mrd Ft-tal csökkentette a <strong>csoport</strong><br />
eredményét. 1999. és 2001. között a MOL 70%-os<br />
adókedvezményre volt jogosult, 5,4%-os tényleges<br />
adókulcsot eredményezve, miután két egymást követô<br />
évben 1,0 Mrd Ft-ot meghaladó összeget költött termelôeszköz-beruházásokra.<br />
A 2001. évi beruházások<br />
eredményeként a MOL 2002-ben 100%-os adókedvezményre<br />
volt jogosult, melyet a 2002. évi beruházások<br />
alapján várhatóan 2003-ban is igénybe vehet.<br />
2002-ben a halasztott adók 0,9 Mrd Ft-tal növelték<br />
az adóráfordítás összegét, az alacsonyabb halasztott<br />
adó-alap és a visszaforduló adókülönbözetek megszûnésének<br />
éveiben várható tényleges adókulcs változásának<br />
együttes hatásaként. 2001-ben a halasztott adónak<br />
jelentôs mértékû, 8,4 Mrd Ft-os, pozitív hatása volt az<br />
adóráfordításra. Ez javarészt a MOL Rt. tárgyidôszaki<br />
vesztesége következtében keletkezett halasztott adóeszköznek<br />
tulajdonítható, mely veszteség felhasználható<br />
a jövôbeli adókötelezettségek csökkentésére. A<br />
halasztott adó részletes levezetése a beszá<strong>mol</strong>ó 24.<br />
jegyzetében található.<br />
Mérleg szerinti eredmény<br />
2002-ben a külsô tulajdonosokra jutó veszteség<br />
0,3 Mrd Ft volt – szemben a 2001. évi 6,1 Mrd Ft<br />
külsô tulajdonosokra jutó nyereséggel –, amely növelte<br />
a konszolidált mérleg szerinti eredményt. A külsô tulajdonosokra<br />
jutó eredmény csökkenése a TVK Rt. és<br />
Nitrogénmûvek Rt. rosszabb eredményességét tükrözi.<br />
Cash flow<br />
KONSZOLIDÁLT CASH FLOW (MILLIÓ FT) 2002 2001<br />
Üzleti tevékenységbôl származó nettó pénzeszköz 167.845 71.412<br />
ebbôl: forgótôke változása 18.624 -9.908<br />
Befektetési tevékenységre felhasznált nettó pénzeszköz -65.213 -45.343<br />
Finanszírozási tevékenységre felhasznált nettó pénzeszköz -118.292 -6.292<br />
Pénzeszközök nettó változása -15.660 19.777<br />
37
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
Az üzleti tevékenységbôl származó cash flow a<br />
2001. évinél 135%-kal magasabb, 167,8 Mrd Ft volt,<br />
fôként a gázüzleten elszenvedett alacsonyabb veszteségek<br />
következtében. A forgótôke változásának hatását<br />
kiszûrve a mûködési cash flow 83%-kal növekedett. A<br />
forgótôkeigény csökkenése 18,6 Mrd Ft-tal javította a<br />
mûködési cash flow-t. Kedvezôen hatott a forgótôke<br />
állományára a készletek 1,8 Mrd Ft-os és a vevôkövetelések<br />
14,3 Mrd Ft-os csökkenése, valamint a szállítói,<br />
illetve egyéb kötelezettségállomány 2,5 Mrd Ft-os, illetve<br />
6,1 Mrd Ft-os növekedése. Mindezt csak részben ellensúlyozta<br />
az egyéb követelések 6,2 Mrd Ft-os növekedésének<br />
negatív hatása. 2002-ben a fizetett társasági adó<br />
1,4 Mrd Ft-ot tett ki.<br />
A beruházási tevékenységre fordított pénzeszközök<br />
65,2 Mrd Ft-ot tettek ki, szemben a 2001. évi 45,3<br />
Mrd Ft-tal. A beruházásokra és kutatási tevékenységre<br />
felhasznált összeg a 2001. évi 68,6 Mrd Ft-hoz képest<br />
– fôként a TVK 2002-ben megkezdett stratégiai petrolkémiai<br />
fejlesztési programja eredményeként – jelentôsen<br />
megnôtt, és 90,3 Mrd Ft-ot ért el. A leányvállalatok és<br />
egyéb befektetések értékesítésébôl származó pénzbevételek<br />
csökkentek, amihez hozzájárult az is, hogy a MOL<br />
Szlovákia Slovnaft részére történô értékesítésébôl származó<br />
bevétel egy része már 2001-ben elôlegként befolyt.<br />
Továbbá a befektetett eszközök értékesítésébôl<br />
származó pénzeszközök nem tartalmaznak a MOL Nile<br />
eszközértékesítésébôl 2001-ben befolyt összeghez<br />
hasonló egyszeri pozitív hatásokat.<br />
A finanszírozási tevékenységre felhasznált nettó<br />
pénzeszközök 118,3 Mrd Ft-ot értek el, fôként a hosszú<br />
lejáratú hitelek visszafizetése és a jelentôs sajátrészvény-vásárlás<br />
hatására. A kötvénykibocsátásból befolyó<br />
pénzeszközök meghaladták a 2001-es értéket, míg a<br />
rövid lejáratú hitelekkel kapcsolatos nettó pénzmozgás<br />
2002-ben nem volt jelentôs.<br />
A pénzeszközök év végi állománya 2002-ben 42,3<br />
Mrd Ft, szemben a 2001. évi 57,9 Mrd Ft-tal.<br />
egész <strong>csoport</strong>ra kiterjedô hatékonyság-növelése is javította.<br />
A MOL rövid lejáratú bankhitelekkel és feltöltôdô<br />
hitelkeretekkel finanszírozza a forgótôke-igényben<br />
bekövetkezô szezonális változásokat. A befektetések<br />
finanszírozása elsôsorban általános vállalati célú<br />
hitelekkel, illetve bizonyos mértékig projektekhez kötött<br />
hosszú távú bankhitelekkel történik.<br />
2002-ben <strong>csoport</strong>szinten az eladósodottság lényegesen<br />
a társaság által középtávon határértékként meghatározott<br />
40%-os szint alá csökkent. A <strong>csoport</strong><br />
összes adóssága 2002. december 31-én 260,8 Mrd<br />
Ft-ot tett ki, amely 116,1 Mrd Ft rövid lejáratú hitelbôl<br />
– ideértve a hosszú lejáratú hitelek éven belül esedékes<br />
részét – és 144,7 Mrd Ft hosszú lejáratú hitelbôl<br />
tevôdött össze. 2002. december 31-én az eladósodottsági<br />
mutató, (azaz a nettó adósságállomány és a<br />
nettó adósságállomány plusz saját tôke plusz külsô<br />
tulajdonosok részesedése hányadosa), 31% volt.<br />
2002. december 31-én a <strong>csoport</strong> hosszú távú<br />
adósságának deviza-összetétele szerint az euróban<br />
denominált hitelek 50,2%-ot, a dolláralapú adósság<br />
32,7%-ot, míg a forinthitelek 17,1%-ot tettek ki. A<br />
hosszú lejáratú hitelállományból 161,7 Mrd Ft – a <strong>csoport</strong><br />
összes adósságának 62,0%-a – 5 éven belül fizetendô<br />
vissza. A deviza-összetétel kialakítása portfólió<br />
alapú megközelítés alapján történt, figyelembe véve a<br />
<strong>csoport</strong> tevékenységének tényleges árfolyamkitettségét.<br />
A rövid lejáratú hitelállomány a 2001. december<br />
31-i 128,9 Mrd Ft-ról 2002. december 31-re<br />
116,1 Mrd Ft-ra csökkent. A teljes adósságállomány<br />
deviza-összetételében 35,0% volt az euró-, 37,8% a<br />
dollár- és 27,2% a forintalapú hitelek részesedése.<br />
2002. februárjában a MOL felállította 100 Mrd<br />
forintos kötvényprogramját, amelynek keretében 48<br />
Mrd Ft össznévértékben bocsátott ki kötvényeket. A<br />
kötvényprogram a hazai tôkepiachoz való rugalmas hozzáférést,<br />
valamint a finanszírozási források diverzifikálását<br />
is biztosítja.<br />
Finanszírozási források<br />
A MOL a kimagasló mûködési cash flow-nak, a<br />
beruházások és befektetések visszafogott szintjének és<br />
az erôs forintnak köszönhetôen 2002-ben jelentôs<br />
mértékben csökkenteni tudta hitelállományát. A<br />
mûködési cash flow-t a kintlevôségek beszedésének az<br />
2002-ben a MOL hosszú és rövid lejáratú hiteleinek<br />
átlagos forrásköltsége 7,1% volt – a betétek és forgatási<br />
célú értékpapírok után kapott kamatokat is<br />
figyelembe véve – az árfolyamveszteség és -nyereség<br />
hatása nélkül, míg az árfolyamveszteség és -nyereség<br />
hatásával együtt a finanszírozás költsége -3,4%.<br />
38
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
2003-ban a társaság a beruházásait és befektetéseit,<br />
valamint a lejáró hosszú lejáratú hiteleinek törlesztését<br />
saját forrásokból és további hitelfelvételekbôl<br />
kívánja finanszírozni, utóbbiak esetében figyelemmel a<br />
finanszírozási források további diverzifikációjára és a<br />
finanszírozás biztonságának elérhetô hitelkeretek fenntartásával<br />
való biztosítására.<br />
Kockázatkezelés<br />
A MOL mint integrált kô<strong>olaj</strong>- és földgázipari társaság,<br />
a különbözô üzletágai közötti jelentôs portfólióhatást figyelembe<br />
véve határozza meg kockázatkezelési stratégiáját.<br />
A kockázatok mérésének módszerét továbbfejlesztve,<br />
2002-ben és jelenleg is a kockáztatott Adózás Elôtti<br />
Eredményt szá<strong>mol</strong>juk Monte Carlo Szimuláció alkalmazásával.<br />
2002-ben a kockázatkezelés fókusza a fô kockázati<br />
faktorokra, elsôsorban az importgázárra irányult, az azt<br />
meghatározó tömegáru referenciák, valamint a „short”<br />
dollár kitettség EUR/USD opciókkal történô kezelésén<br />
keresztül. Az adósságállomány deviza-összetételét 2001-<br />
hez képest lényegében változatlanul tartottuk. 2002-ben<br />
a következô kockázatkezelési tranzakciók történtek:<br />
• Az importföldgáz árát katasztrófa esetére fedeztük.<br />
A fedezeti ügylet alapja az importföldgázár, és a<br />
fedezetet 2003-ra is kiterjesztettük.<br />
• A nettó „short” dollár cash flow kitettséget az év<br />
folyamán euró/dollár opciós stratégiákkal fedeztük.<br />
• A hosszú távú hitelállomány deviza-összetételét a<br />
cash flow „short” dollár kitettségének figyelembevételével<br />
alakítottuk ki. Így a MOL hitelportfóliójára jelentôs<br />
kedvezô hatással volt a forint euróval szembeni, és az<br />
euró dollárral szembeni erôsödése. A hitelállomány<br />
deviza-összetételének részletezése a „Pénzügyi<br />
Források” alatt található.<br />
• Az „elôrefizetett finomítói árrés” ügyleteket 2001-<br />
ben kötöttük, és kettôs célt szolgáltak. Egyrészt csökkentették<br />
a finomítói árrés kockázatát, kiküszöbölve annak<br />
volatilitását, másrészt az elôrefizetés a likviditáskezelési<br />
eszközök diverzifikálását szolgálta. Az ügyletek 2002-ben<br />
jártak le, jelentôs pozitív eredménnyel zárultak, mivel az<br />
év során a finomítói árrések nyomottak voltak.<br />
• A fix kamatozású hitelek arányát alacsonyan tartottuk<br />
a változó kamatozású hitelekhez képest, így a társaság<br />
részesült a nemzetközi és hazai kamatlábak csökkenésének<br />
jótékony hatásából a finanszírozási költségek<br />
jelentôs csökkenésén keresztül.<br />
A társaság nem kötött, és nem áll szándékában<br />
spekulációs ügyleteket kötni.<br />
Beruházások és befektetések<br />
MOL-CSOPORT CAPEX (1) (MILLIÓ FT) 2002 2001<br />
Kutatás - Termelés 26.362 23.573<br />
Feldolgozás és Kereskedelem 22.007 22.240<br />
Földgáz 8.974 5.615<br />
Petrolkémia 21.941 6.742<br />
Központ és egyéb 10.342 14.088<br />
Összesen 89.626 72.258<br />
(1)<br />
A konszolidált CAPEX adatok tartalmazzák a létesítményi projektek üzembehelyezési adatait az aktivált kamat értéke nélkül, a<br />
pénzügyi befektetések értékét és az elhatárolt és költségként elszá<strong>mol</strong>t kutatási költségeket egyaránt.<br />
A 2001. évi visszafogott CAPEX-programot 2002-<br />
ben magasabb CAPEX-felhasználás követte, fenntartva<br />
azonban a szigorú forrásgazdálkodási követelményeket.<br />
A fô irányvonalat egyfelôl a mûködôképességünk fenntartásához<br />
szükséges beruházások, másfelôl az Európai<br />
Unióhoz történô csatlakozás elôfeltételeit kielégítô<br />
fejlesztések, valamint a TVK esetében a termelési<br />
kapacitásbôvítô beruházások jelentették. A 2002. évi<br />
MOL-<strong>csoport</strong> CAPEX-felhasználás 89,6 Mrd Ft volt,<br />
szemben a 2001. évi 72,3 Mrd Ft-tal.<br />
A Kutatás-Termelés Divízió az elôzô évihez képest<br />
1,6 Mrd Ft-tal többet, 10,8 Mrd Ft-ot fordított hazai<br />
kutatási projektekre. A hazai termelési célú projektekre<br />
az elôzô évi 9,1 Mrd Ft CAPEX felhasználással szemben<br />
12,5 Mrd Ft-ot használtunk fel. Ezen projektek<br />
keretében elsôsorban a szénhidrogén-termelés intenzifikálását<br />
hajtottuk végre, illetve a bányászati létesítményeink<br />
mûszaki színvonalának fenntartásához szükséges<br />
beruházásokat valósítottuk meg.<br />
39
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
A külföldi kutatási tevékenység csökkentése 3,0<br />
Mrd Ft-tal alacsonyabb CAPEX-et eredményezett, mint<br />
2001-ben (4,9 Mrd Ft). Az orosz ZMB mezô fejlesztésérôl<br />
az év végén megállapodás született partnerünkkel,<br />
a Jukosz céggel, de a pénzügyi zárás és a kapcsolódó<br />
költségek felmerülése 2003-ban esedékes.<br />
A Termékelôállítás és Kereskedelem Divízió beruházásainak<br />
teljesítése 0,8 Mrd Ft-tal maradt el az elôzô<br />
évitôl. A 2001-ben sikeresen üzembe helyezett Maradékfeldolgozás<br />
projektet követôen megkezdtük az EU-<br />
2005 benzin/gáz<strong>olaj</strong> minôségeket biztosító projektcsomagot,<br />
melynek várható CAPEX-igénye 55 Mrd Ft<br />
2004. végéig. A Logisztika területén a 2002-ben<br />
végrehajtott beruházásaink révén – 3,9 Mrd Ft az elôzô<br />
évi 3,1 Mrd Ft-hoz képest – biztosítani tudtuk a vezetékrendszereink<br />
és logisztikai telepeink mûködôképességét<br />
oly módon, hogy azok megfeleljenek a hatósági elôírásoknak,<br />
környezetvédelmi rendelkezéseknek. A partnerekkel<br />
folytatott tárgyalások és a támogató államközi<br />
szerzôdések aláírásának eredményeként megkezdôdött<br />
az Adria kô<strong>olaj</strong>vezeték szállítási irányának megfordításához<br />
szükséges beruházások elôkészítése a Barátság-<br />
Adria vezetékek integrálásához.<br />
A Lakossági Szolgáltatások Divízió CAPEX-felhasználása<br />
kismértékben emelkedett (3,9 Mrd Ft az<br />
elôzô évi 3,3 Mrd Ft-tal szemben). Belföldön a beruházások<br />
2,4 Mrd Ft-ot tettek ki, ami 15,3% növekedést<br />
jelent 2001-hez viszonyítva. Ennek keretében területeket<br />
vásároltunk, valamint felújítási és környezetvédelmi<br />
feladatokat hajtottunk végre. A regionális hálózatfejlesztési<br />
programunk gyorsítása következtében új<br />
töltôállomások építésére 55%-kal, míg ingatlanvásárlásra<br />
9,3%-kal költöttünk többet 2001-hez képest.<br />
2002-ben a TVK elindította a stratégiai fejlesztési<br />
projektjét. A 430 millió euró értékû beruházás eredményeként<br />
az olefin- és polietiléntermelési kapacitásokat<br />
jelentôsen növeljük, míg a polipropilén termelési<br />
kapacitását bôvítettük. A tervezési, beszerzési és kivitelezési<br />
munkák folyamatban vannak. A Polipropilén-4<br />
üzem bôvítése 2002-ben fejezôdött be. A projekt eredményeként<br />
a petrolkémiai szegmens CAPEX-felhasználása<br />
2002-ben 21,9 Mrd Ft volt, lényegesen magasabb<br />
az elôzô évi 6,7 Mrd Ft-nál.<br />
A Gázüzlet szabályozási környezetének tisztázatlansága<br />
ellenére 2002-ben 3,3 Mrd Ft-tal volt magasabb<br />
a beruházások értéke, mint 2001-ben. A beruházások<br />
során a gázellátás biztonságának fenntartására<br />
fókuszáltunk. Folytattuk, illetve befejeztük a földgázszállítási<br />
és tranzittevékenységhez kapcsolódó projektjeinket.<br />
Megtörtént a Hajdúszoboszló-Endrôd gázvezeték<br />
és kompresszorállomás átadása (1,4 Mrd Ft). A földalatti<br />
tárolók rekonstrukciós munkáira 2002-ben<br />
összesen 2,7 Mrd Ft CAPEX-felhasználás történt.<br />
Döntôen kapacitást és technológiai színvonalat szinten<br />
tartó rekonstrukciós munkák folytak.<br />
Az Irányítás-Szolgáltatás szervezet projektjeire 1,8<br />
Mrd Ft-tal többet fordítottunk 2001-hez képest. Informatikai<br />
fejlesztéseink közül a 2002. júliusában elindult<br />
SAP R/3 alaprendszerek és a tervezés-kontrolling<br />
tevékenységet támogató fejlesztéseink 4,5 Mrd Ft-ba<br />
kerültek.<br />
40
A V E Z E T É S B E S Z Á M O L Ó J A É S E L E M Z É S E A P É N Z Ü G Y I H E L Y Z E T R Ô L ,<br />
V A L A M I N T A M Û K Ö D É S E R E D M É N Y E I R Ô L<br />
Gázár per<br />
A magyar gázszolgáltatásról szóló törvény szerint a<br />
földgáz árát a gazdasági miniszter állapítja meg, és<br />
rendeletben hirdeti ki. A miniszter által megállapított ár<br />
hatósági maximált árként alkalmazandó. A MOL álláspontja<br />
szerint a gazdasági miniszter nem alkalmazta a<br />
gázárképletet, és a viszonteladói gázárat nem a megfelelô<br />
jogszabályokkal összhangban állapította meg. A<br />
MOL ezért a viszonteladói gázár jogszerûtlen megállapítása<br />
miatt 2000-ben polgári peres eljárást kezdeményezett<br />
a Fôvárosi Bíróságnál 7,3 Mrd Ft kár megtérítése<br />
iránt (amelyet 2000. júliusában, augusztusában<br />
és szeptemberében szenvedett el és mely összeget a<br />
tovább realizált károk alapján emelt volna fel) a gazdasági<br />
miniszter, a Gazdasági Minisztérium és a Kormány<br />
ellen. Miután a rendes bíróságok a MOL keresetét és<br />
fellebbezését, majd a jogerôs ítélettel szembeni felülvizsgálati<br />
kérelmét elutasították, a MOL alkotmányjogi<br />
panasszal élt a Magyar Köztársaság Alkotmánybíróságánál,<br />
és keresetet nyújtott be a Magyar Állam ellen<br />
a strasbourgi Európai Emberi Jogi Bírósághoz alkotmányos<br />
jogai sérelmének méltányos kompenzációja<br />
iránt. Az eljárások 2002. végéig nem zárultak le.<br />
Egyéb perek<br />
2002. december 31-én a MOL 1 M Ft-ot meghaladó<br />
egyedi perértékû peres és nem peres eljárásainak<br />
száma 156 volt, melyek összértéke sem lehet 10 Mrd<br />
Ft-ot meghaladó pénzügyi hatással a MOL<br />
eredményére.<br />
A MOL által harmadik személyekkel szemben<br />
kezdeményezett 89 eljárás közül a gázárral kapcsolatos<br />
2 eljárás mellett további 43 peres, 34 végrehajtási<br />
és felszá<strong>mol</strong>ási, illetve 10 fizetési meghagyásos eljárás<br />
volt még folyamatban. A MOL mint felperes által indított<br />
eljárások közül a legjelentôsebb az MB Kô<strong>olaj</strong>kutató<br />
Rt. ellen a 2000. augusztusában bekövetkezett pusztaszôlôsi<br />
gázkitöréssel kapcsolatos károk megtérítése<br />
iránt indított választott bírósági eljárás.<br />
A MOL ellen indított 67 eljárás közül 17 munkaügyi<br />
per, melyek többségét munkaviszony megszüntetésével<br />
kapcsolatban kezdeményezték a volt munkavállalók. A<br />
munkaügyi perek mellett a MOL elleni perek másik<br />
jelentôs <strong>csoport</strong>ja a vezetékekhez és kutatás-termelési<br />
tevékenységhez kapcsolódó szolgalmi jogi kártalanításokkal<br />
és bányakárok megtérítésével kapcsolatos, 15<br />
M Ft egyedi perértéket meg nem haladó eljárások.<br />
41
MOL MAGYAR OLAJ- ÉS GÁZIPARI RT. ÉS LEÁNYVÁLLALATAI<br />
Nemzetközi Számviteli Szabványok szerint készített konszolidált pénzügyi kimutatások a 2002. és 2001.<br />
december 31-vel végzôdô évekre a független könyvvizsgálói jelentéssel együtt<br />
42
FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS<br />
A MOL Magyar Olaj- és Gázipari Rt. tulajdonosainak:<br />
Elvégeztük a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Rt. és leányvállalatai 2002. december 31-i konszolidált mérlegének,<br />
konszolidált eredménykimutatásának, saját tôke változásának és cash-flow kimutatásának a vizsgálatát. A pénzügyi<br />
kimutatások a Nemzetközi Számviteli Szabványok szerint készültek és összeállításuk az ügyvezetés felelôssége.<br />
A mi feladatunk a pénzügyi kimutatások hitelesítése könyvvizsgálatunk alapján.<br />
A 2001. december 31-vel végzôdô évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokat más könyvvizsgáló hitelesítette<br />
és arról korlátozás nélküli záradékot adott ki 2002. április 29-én. Annak a könyvvizsgálónak a jelentése<br />
azonban nem fedte le azokat a módosító tételeket, melyekkel a mellékelt pénzügyi kimutatások 2 (i) jegyzetében<br />
részletezett, az IASB által kiadott SIC 33 rendelkezés 2002. január 1-i bevezetése kapcsán történt számviteli<br />
politika változás miatt az 2001. évi konszolidált pénzügyi kimutatások az összehasonlíthatóság érdekében visszamenôlegesen<br />
módosításra kerültek.<br />
A könyvvizsgálatot a Nemzetközi Könyvvizsgálati Szabványok alapján hajtottuk végre. A fenti szabványok<br />
értelmében a könyvvizsgálat tervezése és elvégzése révén kellô bizonyosságot kell szereznünk arról, hogy a pénzügyi<br />
kimutatások nem tartalmaznak jelentôs mértékû tévedéseket. A könyvvizsgálat magában foglalja a pénzügyi<br />
kimutatások tényszámait alátámasztó bizonylatok mintavételen alapuló vizsgálatát. Emellett tartalmazza az alkalmazott<br />
számviteli alapelvek és az ügyvezetés lényegesebb becsléseinek, valamint a pénzügyi kimutatások bemutatásának<br />
értékelését. Meggyôzôdésünk, hogy munkánk megfelelô alapot nyújt a független könyvvizsgálói jelentés<br />
megadásához.<br />
Véleményünk szerint a fentiekben hivatkozott pénzügyi kimutatások a Nemzetközi Számviteli Szabványok<br />
Bizottsága által kiadott Nemzetközi Számviteli Szabványokkal összhangban készültek és azok a MOL Magyar Olajés<br />
Gázipari Rt. és leányvállalatai 2002. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetérôl és az ezzel az idôponttal<br />
végzôdô évben folytatott tevékenységének eredményérôl és cash-flow-járól valós és hû képet adnak.<br />
Elvégeztük a 2. jegyzetben részletezett, a 2001. évi konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz kapcsolódó, az<br />
összehasonlíthatóság érdekében visszamenôlegesen tett módosítások vizsgálatát. Véleményünk szerint a hivatkozott<br />
módosítások helyénvalók és megfelelôen kerültek alátámasztásra.<br />
Ernst & Young Kft.<br />
Budapest, Magyarország<br />
2003. március 21.<br />
43
KONSZOLIDÁLT MÉRLEGEK<br />
2002. ÉS 2001. DECEMBER 31.<br />
Jegyzet 2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
módosított<br />
ESZKÖZÖK<br />
Befektetett eszközök<br />
Immateriális javak 3 26.000 18.785<br />
Tárgyi eszközök 4 472.739 488.790<br />
Befektetések társult vállalkozásokban 6i) 101.606 100.931<br />
Egyéb befektetések 6 ii) 4.119 4.982<br />
Halasztott adó eszközök 24 18.134 19.035<br />
Egyéb befektetett eszközök 7 8.123 3.374<br />
Összes befektetett eszköz 630.721 635.897<br />
Forgóeszközök<br />
Készletek 8 120.325 129.966<br />
Vevôkövetelések, nettó 9 121.459 138.168<br />
Befektetések 10 9.288 13.809<br />
Egyéb forgóeszközök 11 35.440 32.891<br />
Pénzeszközök 12 42.251 57.911<br />
Összes forgóeszköz 328.763 372.745<br />
ÖSSZES ESZKÖZ 959.484 1.008.642<br />
FORRÁSOK<br />
Saját tôke<br />
Jegyzett tôke 13 93.245 97.818<br />
Tartalékok 14 246.934 268.022<br />
Mérleg szerinti eredmény 65.262 1.241<br />
Összes saját tôke 405.441 367.081<br />
Külsô tulajdonosok részesedése 68.714 74.063<br />
Hosszú lejáratú kötelezettségek<br />
Hosszú lejáratú hitelek éven túli része 15 144.746 225.597<br />
Céltartalékok várható kötelezettségekre 16 49.432 40.000<br />
Halasztott adó kötelezettségek 24 587 –<br />
Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek 270 360<br />
Összes hosszú lejáratú kötelezettség 195.035 265.957<br />
Rövid lejáratú kötelezettségek<br />
Szállítók és egyéb kötelezettségek 17 159.029 160.628<br />
Céltartalékok várható kötelezettségekre 16 15.173 12.025<br />
Rövid lejáratú hitelek 18 64.634 54.427<br />
Hosszú lejáratú hitelek rövid lejáratú része 15 51.458 74.461<br />
Összes rövid lejáratú kötelezettség 290.294 301.541<br />
ÖSSZES FORRÁS 959.484 1.008.642<br />
A mellékelt jegyzetek a pénzügyi kimutatások elválaszthatatlan részét képezik.<br />
44
KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYKIMUTATÁSOK<br />
2002. ÉS 2001. DECEMBER 31.<br />
Jegyzet 2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
módosított<br />
Árbevétel 19 1.159.657 1.174.769<br />
Egyéb mûködési bevétel 20 7.273 15.374<br />
Összes mûködési bevétel 2 xxii) 1.166.930 1.190.143<br />
Anyagjellegû ráfordítások 868.500 961.587<br />
Személyi jellegû ráfordítások 21 73.801 75.307<br />
Értékcsökkenés és értékvesztés 71.608 75.326<br />
Egyéb mûködési költségek 22 95.351 90.470<br />
Saját termelésû készletek állományváltozása 15.428 9.236<br />
Aktivált saját teljesítmények értéke -14.927 -18.606<br />
Összes mûködési költség 1.109.761 1.193.320<br />
Üzleti tevékenység eredménye 57.169 -3.177<br />
Pénzügyi mûveletek (bevételei) / ráfordításai, nettó 23 -1.888 4.742<br />
Részesedés a társult vállalkozások eredményébôl -7.866 -9.083<br />
Adózás elôtti eredmény 66.923 1.164<br />
Társasági adó 24 1.939 -6.136<br />
Adózott eredmény 64.984 7.300<br />
Külsô tulajdonosok részesedése az eredménybôl 278 -6.059<br />
Mérleg szerinti eredmény 65.262 1.241<br />
Egy részvényre jutó eredmény (forint) 25 675 13<br />
A mellékelt jegyzetek a pénzügyi kimutatások elválaszthatatlan részét képezik.<br />
45
KONSZOLIDÁLT KIMUTATÁSOK A SAJÁT TÔKE VÁLTOZÁSÁRÓL<br />
2002. ÉS 2001. DECEMBER 31.<br />
Mérleg<br />
Jegyzett tôke Tartalékok szerinti eredmény Összesen<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
2001. január 1. 98.113 261.184 20.240 379.537<br />
2000-es eredmény átvezetése – 20.240 -20.240 –<br />
Jóváhagyott osztalék – -5.400 – -5.400<br />
Saját részvény ügyletek nettó hatása -295 -1.124 – -1.419<br />
Cash-flow fedezeti ügyletek – -791 – -791<br />
Átváltási tartalék – -6.087 – -6.087<br />
Mérleg szerinti eredmény – – 1.241 1.241<br />
2001. december 31. 97.818 268.022 1.241 367.081<br />
2001-es eredmény átvezetése – 1.241 -1.241 –<br />
Jóváhagyott osztalék – -5.380 – -5.380<br />
Saját részvény ügyletek nettó hatása -4.573 -18.710 – -23.283<br />
Cash-flow fedezeti ügyletek – 2.712 – 2.712<br />
Átváltási tartalék – -951 – -951<br />
Mérleg szerinti eredmény – – 65.262 65.262<br />
2002. december 31. 93.245 246.934 65.262 405.441<br />
A mellékelt jegyzetek a pénzügyi kimutatások elválaszthatatlan részét képezik.<br />
46
KONSZOLIDÁLT CASH-FLOW KIMUTATÁSOK<br />
2002. ÉS 2001. DECEMBER 31.<br />
Jegyzet 2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
módosított<br />
Üzleti tevékenység eredménye 57.169 -3.177<br />
Üzleti eredmény kiigazítása az üzleti tevékenységbôl<br />
származó nettó bevételhez<br />
Értékcsökkenés, amortizáció és értékvesztés 71.394 75.671<br />
Pénzügyi eszközök nem realizált nettó nyeresége -816 -2.169<br />
Készletek értékvesztése 2.162 18.103<br />
Tárgyi eszközök értékvesztése / (visszaírása) 3.239 -381<br />
Céltartalékok növekedése / (csökkenése) 9.245 -5.020<br />
Tárgyi eszközök értékesítésébôl származó (veszteség) / nyereség -139 414<br />
Leányvállalat értékesítésébôl származó nyereség -729 -7.325<br />
Tárgyévben felmerült kutatási és feltárási költségek 9.109 10.554<br />
Egyéb pénzmozgással nem járó tételek -9 -1.082<br />
Üzleti tevékenységbôl származó nettó pénzáramlás a mûködôtôke változás elôtt 150.625 85.588<br />
Készletek csökkenése / (növekedése) 1.838 6.775<br />
Vevô követelések csökkenése / (növekedése) 14.330 -2.252<br />
Egyéb követelések (növekedése) / csökkenése -6.172 5.744<br />
Szállítók növekedése / (csökkenése) 2.509 -7.881<br />
Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek növekedése / (csökkenése) 6.119 -12.294<br />
Társasági adó fizetés -1.404 -4.268<br />
Üzleti tevékenységbôl származó nettó pénzáramlás 167.845 71.412<br />
Beruházások, szénhidrogén kutatás -90.334 -68.576<br />
Tárgyi eszközök értékesítésébôl származó készpénz 4.781 13.853<br />
Leányvállalatok megvásárlása – -13.707<br />
Leányvállalatok értékesítéséhez kapcsolódó nettó pénzáramlás 29a 5.508 16.408<br />
Társult vállalkozások megvásárlása -1.280 –<br />
Egyéb befektetések megvásárlása – -217<br />
Befektetések értékesítésébôl származó készpénz 1.860 1.075<br />
Adott hitelek és hosszú lejáratú bankbetétek változása -1.901 -482<br />
Rövid lejáratú befektetések állományváltozása 4.334 -1.638<br />
Kapott kamatok és egyéb pénzügyi bevételek 5.789 4.473<br />
Kapott osztalék 6.030 3.468<br />
Befektetési tevékenység nettó pénzáramlása -65.213 -45.343<br />
Hosszú lejáratú kötvények kibocsátása 14.368 –<br />
Hosszú lejáratú kötvények törlesztése -4.463 –<br />
Diszkont kötvények kibocsátása 15.467 13.703<br />
Hosszú lejáratú hitelek felvétele 29b 69.569 53.937<br />
Hosszú lejáratú hitelek törlesztése -158.171 -79.185<br />
Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek állományváltozása -3.296 3.533<br />
Rövid lejáratú hitelek állományváltozása -1.253 38.317<br />
Fizetett kamatok és egyéb pénzügyi ráfordítások -20.229 -28.631<br />
Tulajdonosoknak fizetett osztalékok -5.380 -5.401<br />
Külsô tulajdonosoknak fizetett osztalékok -1.621 -1.146<br />
Saját részvény értékesítés 3.114 1.377<br />
Visszavásárolt saját részvény -26.397 -2.796<br />
Finanszírozási tevékenység nettó pénzáramlása -118.292 -6.292<br />
Készpénz (csökkenése) / növekedése -15.660 19.777<br />
Készpénzállomány év elején 57.911 38.134<br />
Készpénzállomány év végén 42.251 57.911
JEGYZETEK A NEMZETKÖZI SZÁMVITELI SZABVÁNYOK SZERINT<br />
ELKÉSZÍTETT KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ<br />
2002. ÉS 2001. DECEMBER 31.<br />
1 Általános<br />
A Magyar Olaj- és Gázipari Rt. (a továbbiakban MOL Rt. vagy a Társaság) 1991. október 1-én alakult meg a<br />
jogelôd Országos Kô<strong>olaj</strong>- és Gázipari Tröszt (OKGT) átalakulásával. Az állami vállalatok átalakulási törvénye értelmében<br />
az OKGT eszközei és kötelezettségei a fordulónappal átértékelésre kerültek. A MOL Rt. és leányvállalatai<br />
(a továbbiakban MOL Csoport, vagy a Csoport) kô<strong>olaj</strong>, földgáz és gáztermék kutatásával és termelésével, szállításával<br />
és tárolásával, kô<strong>olaj</strong> finomításával, valamint finomítói termékek és földgáz kis- és nagykereskedelmével foglalkozik.<br />
A Csoport dolgozóinak létszáma 2002. december 31-én 12.861, míg 2001. december 31-én 16.438<br />
fô volt. A Társaság székhelye Magyarországon van, Budapesten, az Október huszonharmadika u. 18. alatt.<br />
A Társaság részvényeit a Budapesti Értéktôzsdén, GDR-jait a Luxemburgi Értéktôzsdén jegyzik, illetve kereskednek<br />
azokkal a tôzsdén kívüli kereskedelemben a SEAQ International-en (London), New Yorkban, Berlinben és<br />
Münchenben.<br />
2 Számviteli politika<br />
A MOL Rt. hivatalos éves beszá<strong>mol</strong>óját a 2000. évi C. számviteli törvény szerint (a továbbiakban MSZSZ) készíti.<br />
E törvény egyes elôírásai eltérnek a Nemzetközi Számviteli Szabványokban (IFRS) foglaltaktól. A mellékelt konszolidált<br />
pénzügyi kimutatások a Nemzetközi Számviteli Szabványok Bizottsága (IASB) által megfogalmazott, 2002. december<br />
31-én érvényben lévô szabványok szerint készültek. A MOL Rt. nem konszolidált, MSZSZ szerint készített beszá<strong>mol</strong>ójában,<br />
illetve a csatolt pénzügyi kimutatásokban szereplô saját tôke és mérleg szerinti eredmény közötti különbségek<br />
levezetését a 32. Jegyzet tartalmazza.<br />
A bekerülési költség elvének alkalmazása érdekében a mellékelt konszolidált pénzügyi kimutatások úgy tekintik a<br />
MOL Rt.-t, mintha az 1991. október 1-én jött volna létre, az eszközök és kötelezettségek aznapi értékének megállapításával,<br />
figyelembe véve az IFRS által elôírt módosításokat.<br />
A csatolt konszolidált pénzügyi kimutatásokat az Igazgatóság 2003. március 21-én fogadta el.<br />
A pénzügyi év megegyezik a naptári évvel.<br />
i) Számviteli politika módosítása<br />
Az IASB Értelmezô Bizottsága 2001-ben kibocsátotta a SIC-33 számú, Konszolidáció és az equity módszer –<br />
Potenciális szavazati jogok és a részesedések számítása címû, 2001. január 1-tôl hatályos értelmezését. A SIC-<br />
33 szerint a mérleg fordulónapján lehívható potenciális szavazati jogokat (törzsrészvények vételi opciója) figyelembe<br />
kell venni a befektetések feletti befolyás, azaz a konszolidációs módszer meghatározásánál. Jelentôs befolyás<br />
esetén az equity módszer, meghatározó befolyás (alapvetôen a szavazati jogok 50%-a feletti rendelkezés) esetén<br />
a teljes konszolidáció alkalmazása szükséges. A Társaság a TVK Rt. 2002. december 31-i 34,5%-os részesedése<br />
mellett rendelkezik olyan azonnal lehívható opciós szerzôdésekkel, melyek a TVK törzsrészvényeinek 17,8%-át<br />
képviselô részvénycsomag megvásárlására biztosítanak jogot (5. Jegyzet). Mivel a tényleges szavazati jog meghaladja<br />
az 50%-ot, a SIC 33 alapján teljeskörû konszolidáció szükséges. A 2001. december 31-i pénzügyi kimutatásokban<br />
a TVK Rt. equity módszerrel került bevonásra. A 2002. évi teljeskörû konszolidáció módszerének alkalmazása<br />
miatt az összehasonlító idôszak adatai módosításra kerültek (az összehasonlító idôszakban a TVK visszamenôleg<br />
teljes konszolidálásra került).<br />
48
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
ii) Beszá<strong>mol</strong>ási pénznem<br />
Az alapul szolgáló gazdasági események tartalmára és körülményeire való tekintettel a Csoport beszá<strong>mol</strong>ási<br />
pénzneme a magyar forint.<br />
iii) Konszolidációs elvek<br />
A konszolidált pénzügyi kimutatások a MOL Rt.-t, illetve az ellenôrzése alatt álló leányvállalatokat foglalják<br />
magukba. Ellenôrzésrôl általában akkor beszélünk, ha a Csoport közvetve vagy közvetlenül birtokolja az adott társaság<br />
szavazati jogainak több mint 50%-át és a társaság pénzügyi és operatív tevékenységébe történô befolyás<br />
révén elônyöket élvez annak tevékenységébôl. A kisebbségi tulajdonosokra esô tôke- és eredményrész a mérlegben<br />
és az eredménykimutatásban külön sorban jelenik meg.<br />
Amint a 2(i) jegyzetben kifejtésre kerül, az azonnal lehívható szavazati jogok is figyelembe vételre kerülnek az<br />
ellenôrzés meghatározásához.<br />
A konszolidáció a megszerzéskori értékviszonyok alapján történik az eszközök és források megszerzéskori piaci<br />
értékének alapul vételével. A külsô tulajdonosok részesedése a nettó eszközök piaci értékének külsôkre jutó<br />
hányadaként jelenik meg. Az év közben megszerzett vagy értékesített társaságok a tranzakció idôpontjától<br />
kezdôdôen, illetve a tranzakció idôpontjáig szerepelnek a konszolidált pénzügyi kimutatásokban.<br />
A társult vállalkozásokban lévô befektetések (általában 20-50% üzletrész birtoklása esetén), ahol a Társaság<br />
jelentôs befolyást gyakorol, az „equity” módszer alkalmazásával kerülnek felvételre. A társult vállalkozásokban lévô<br />
befektetések értékének módosítása az esetlegesen értékvesztésre utaló jelek észlelésekor történik, illetve abban<br />
az esetben, ha a korábbi értékvesztést elôidézô körülmények már nem állnak fenn.<br />
A konszolidációba bevont társaságok közötti tranzakciók, egyenlegek és eredmények, valamint a nem realizált<br />
eredmények kiszûrésre kerülnek. A mellékelt konszolidált pénzügyi kimutatások készítése során a hasonló tranzakciókat<br />
és eseményeket egységes számviteli elveket követve rögzítik.<br />
iv) Goodwill<br />
Az üzletrész bekerülési értéke és az üzletrész révén a leányvállalatokban megszerzett eszközöknek a megszerzés<br />
napján érvényes valós értéke közötti különbözet goodwill-ként kerül kimutatásra a mellékelt konszolidált<br />
pénzügyi kimutatásokban az eszközök között. A goodwill az értékcsökkenéssel és esetleges értékvesztéssel<br />
csökkentett beszerzési költségen szerepel a könyvekben.<br />
A goodwill értékcsökkenése lineáris, a várható hasznos élettartama alapján. Az értékcsökkenési periódus<br />
meghatározása esetileg történik, általában 5 és 20 év között van. A nettó értékeket évente felülvizsgálják abból<br />
a szempontból, hogy az üzletrész jövôbeni nyereségtermelô képessége kellôképpen biztosítottnak látszik-e.<br />
Amennyiben a goodwill értékvesztésére utaló jelek vannak, annak realizálható értéke a goodwill alapjául szolgáló<br />
eszközökbôl képzett készpénz-generáló egységek értéke alapján számítható ki. Amennyiben a könyv szerinti érték<br />
magasabb, mint a realizálható érték, értékvesztést szá<strong>mol</strong>nak el.<br />
v) Negatív Goodwill<br />
Negatív goodwill a mellékelt konszolidált pénzügyi kimutatásokban az alábbi módokon jelenik meg:<br />
– Amennyiben a negatív goodwill várható jövôbeni veszteségekhez és kötelezettségekhez kapcsolódik és<br />
azok a beszerzéskor beazonosításra kerültek, illetve azok számszerûsíthetôk, akkor azok felmerülésekor<br />
a negatív goodwill közvetlenül az eredmény terhére elszá<strong>mol</strong>ásra kerül.<br />
49
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
– A megszerzett eszközök valós értékét meg nem haladó negatív goodwill összegére az ahhoz tartozó amortizálható<br />
eszközök súlyozott átlagos hátralévô hasznos élettartama alapján lineáris értékcsökkenést szá<strong>mol</strong>nak<br />
el.<br />
– A negatív goodwill azon része, amely a megszerzett nem-monetáris eszközök valós értéke felett van,<br />
megszerzéskor egy összegben elszá<strong>mol</strong>ásra kerül az eredménykimutatásban.<br />
vi) Pénzeszközök és pénz egyenértékesek<br />
A pénzeszközök a készpénzt és bankbetéteket foglalják magukba. A pénz egyenértékesek olyan rövid távú, beszerzéstôl<br />
számított három hónapnál nem hosszabb lejáratú, magas likviditású befektetési formák, amelyek<br />
minimális értékváltozási kockázatot hordoznak és azonnal pénzeszközökre konvertálhatók.<br />
vii) Vevôkövetelések<br />
A vevôkövetelések céltartalékkal csökkentett névértéken kerülnek kimutatásra.<br />
viii) Értékpapírok<br />
A Társaság 2001. január 1-tôl alkalmazza az IAS 39 Pénzügyi Instrumentumok elszá<strong>mol</strong>ása és értékelése<br />
standardot. Ennek alapján a befektetések a következô három kategóriába kerülnek besorolásra: lejáratig tartott,<br />
forgatási célú és értékesíthetô befektetések. A lejáratig tartott értékpapírok olyan befektetések, amelyekbôl fix<br />
vagy meghatározható pénzáramok származnak és a Csoport szándékozik és képes azokat lejáratig megtartani. A<br />
forgatási célú értékpapírok közé azok a befektetések tartoznak, amelyeket elsôsorban a rövid távú árfolyammozgásokból<br />
várható nyereség miatt vásárolt a Csoport. Minden más befektetés – kivéve a Csoport által nyújtott<br />
kölcsönöket és a Csoport vevôköveteléseit – az értékesíthetô befektetések kategóriába tartozik.<br />
A lejáratig tartott befektetések a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra, kivéve, ha lejáratuk a mérleg<br />
fordulónapját követô 12 hónapon belül esedékes. Ezen befektetések amortizált bekerülési költségen jelennek<br />
meg a mérlegben.<br />
Az értékesíthetô befektetések a forgóeszközök részét képezik, ha a vezetôség a mérleg fordulónapját követô<br />
12 hónapon belül értékesíteni kívánja azokat. Ezen befektetések bekerülési értéke a fizetett ellenérték valós<br />
értéke, beleértve a tranzakciós költségeket. Az értékesíthetô befektetéseket a mérleg fordulónapján valós<br />
értékükre értékelik át, ha az megállapítható.<br />
ix) Pénzügyi instrumentumok és fedezeti ügyletek<br />
Pénzügyi instrumentumnak minôsülnek a mellékelt konszolidált mérlegben a pénzeszközök, vevô és egyéb<br />
követelések, szállító és egyéb kötelezettségek, adott és kapott hitelek és kölcsönök, befektetések, kötvénykövetelések<br />
és kötelezettségek. Ezen tételek értékelése során alkalmazott elveket jelen számviteli politika vonatkozó<br />
jegyzetei tartalmazzák.<br />
A pénzügyi instrumentumok az alapul szolgáló szerzôdéses kötelezettségek valós tartalma alapján válnak<br />
eszköz-, forrás- vagy tôkeelemmé. A kötelezettségek közé sorolt pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó kamatok,<br />
osztalékok, nyereségek és veszteségek felmerüléskor az eredménykimutatásban kerülnek elszá<strong>mol</strong>ásra. A<br />
saját tôkében megjelenô pénzügyi instrumentumok tulajdonosainak nyújtott juttatások a saját tôke terhére kerülnek<br />
elszá<strong>mol</strong>ásra. A pénzügyi instrumentumok csak abban az esetben kerülnek elszá<strong>mol</strong>ásra egymással szemben<br />
(nettósítás), ha a Társaságnak ahhoz törvényes joga van, továbbá, ha feltett szándéka, hogy az érintett eszközt<br />
és forrást vagy nettó módon, vagy egyidejûleg rendezi.<br />
50
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
A Csoport nemzetközi jellegébôl adódóan fokozottan ki van téve a nyersanyagárak, a kamatlábak és az<br />
árfolyamok változásának. Az ebbôl eredô kockázatok csökkentésére a Csoport származékos ügyleteket köt, bár<br />
nem minden származékos ügylet minôsül fedezetinek számviteli szempontból.<br />
A Csoport Kockázatkezelési Részlege által a következô származékos ügyletek kerülnek általában alkalmazásra:<br />
– kamat swap a lebegô hitelkamat kockázat fedezésére,<br />
– finomítói margin fedezeti ügyletek a kô<strong>olaj</strong> és a finomítói termékek árváltozásaiból eredô kockázat levédésére,<br />
– kô<strong>olaj</strong> és földgáz ár swap ügyletek a beszerzési árak kockázatának a fedezésére,<br />
– devizás származékos ügyletek az árfolyamkockázat fedezésére.<br />
A Csoport abban az esetben minôsíti elszá<strong>mol</strong>ási szempontból fedezeti ügyletnek a származékos ügyletet,<br />
amennyiben:<br />
– a fedezeti ügylet várhatóan hatékony a fedezett kockázat következtében fellépô érték vagy pénzáram változások<br />
ellensúlyozásában,<br />
– a fedezeti ügylet hatékonysága megbízhatóan becsülhetô,<br />
– a fedezeti ügylet kötésekor az alapkockázat és a fedezeti ügylet közötti kapcsolat megfelelô dokumentációval<br />
alátámasztott, és<br />
– pénzáramlásokra vonatkozó fedezet esetén az elôrejelzett tranazakció, amely a fedezeti ügylet tárgyát képezi,<br />
nagy valószínûséggel bekövetkezik.<br />
Származékos pénzügyi instrumentumok<br />
Származékos ügyletnek minôsül minden olyan pénzügyi eszköz, amely:<br />
– értéke valamilyen meghatározott alapügylet függvényében változik;<br />
– a piaci tényezôk változására hasonlóképpen reagáló ügyletekhez képest elhanyagolható kezdeti befektetést<br />
igényel vagy nem szükséges hozzá kezdeti befektetés, és<br />
– egy késôbbi idôpontban kerül pénzügyi rendezésre.<br />
Alapügyletnek minôsülnek a meghatározott kamatláb, értékpapír árfolyam, tömegáru jegyzési ár, deviza<br />
árfolyam, árfolyamokból és rátákból képzett indexek, hitel besorolások vagy indexek, illetve egyéb hasonló változók.<br />
Az IAS 39 alapján nem fedezeti ügyletként elszá<strong>mol</strong>t származékos pénzügyi instrumentumok (lásd fent) valós<br />
értéken kerülnek kimutatásra, az értékükben bekövetkezett változások a tárgyévi eredményben jelennek meg.<br />
A szerzôdésekbe rejtett származékos ügyletek az alábbi feltételek mindegyikének teljesülése esetén kiemelésre<br />
kerülnek az alapul szolgáló szerzôdésbôl és különálló származékos ügyletként kerülnek kimutatásra:<br />
– a rejtett származékos ügylet gazdasági jellemzôi és kockázatai nem mutatnak szoros kapcsolatot az alapul<br />
szolgáló szerzôdés gazdasági jellemzôivel,<br />
– egy, a beágyazott származékos ügylet jellemzôivel rendelkezô különálló ügylet megfelelne a származékos<br />
ügylet definíciójának, és<br />
– a hibrid (rejtett származékos ügyletet tartalmazó) ügylet nem valós értéken kerül kimutatásra, értékének változásai<br />
nem jelennek meg az eredményben.<br />
Valós érték változását fedezô ügyletek<br />
A valós érték fedezeti ügyletek a mérlegben szereplô eszközök és kötelezettségek valós értékében bizonyos<br />
kockázatok hatására bekövetkezô, tárgyévi eredményben megjelenô változásokat ellensúlyozzák. A valós érték<br />
fedezeti ügyletként elszá<strong>mol</strong>t származékos ügyletek valós értéken kerülnek kimutatásra, amely a fedezett kockázat<br />
függvényében változik. A fedezeti elszá<strong>mol</strong>ásnak megfelelôen a fedezeti ügylet valós érték változásának<br />
51
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
eredményhatása bizonyos korlátok között ellensúlyozza a fedezett ügylet valós értékében bekövetkezett változások<br />
eredményhatását, az IAS 39 elôírásainak megfelelôen.<br />
Ha megállapítást nyer, hogy a fedezeti ügylet nem kiemelten hatékony, a fedezeti elszá<strong>mol</strong>ás nem folytatható,<br />
a fedezeti ügyletet önálló származékos ügyletként kell elszá<strong>mol</strong>ni.<br />
Pénzáramok változását fedezô ügyletek<br />
A pénzáram-fedezeti ügyletek a mérlegben szereplô eszközökkel és kötelezettségekkel, nagy valószínûséggel<br />
bekövetkezô elôre jelzett tranzakcióval vagy mérlegben nem szereplô elkötelezettséggel kapcsolatos pénzáramok<br />
változékonyságát ellensúlyozzák. A pénzáram fedezeti ügyletnek minôsülô kiemelten hatékony fedezeti ügylet valós<br />
értékében bekövetkezô változások közvetlenül a saját tôke fedezeti tartalék elemében jelennek meg. Az értékváltozás<br />
nem hatékony összege a tárgyévi eredmény részét képezi.<br />
Ha a fedezett pénzáram mérlegben megjelenô eszközt vagy kötelezettséget eredményez, minden, korábban<br />
közvetlenül a saját tôkével szemben kimutatott fedezeti nyereség és veszteség átsorolásra kerül a saját tôkébôl<br />
és a keletkezô eszköz vagy kötelezettség bekerülési értékében kerül elismerésre. Minden más esetben a saját<br />
tôke fedezeti elemén kimutatott nyereség vagy veszteség az eredménybe kerül átsorolásra abban az idôszakban<br />
vagy idôszakokban, amikor a fedezett elkötelezettség vagy elôrejelzett tranzakció az eredményt érinti.<br />
Ha megállapítást nyer, hogy a fedezeti ügylet nem kiemelten hatékony, a fedezeti elszá<strong>mol</strong>ás a továbbiakban<br />
nem folytatható. Ilyen esetben a közvetlenül a saját tôkében elszá<strong>mol</strong>t halmozott fedezeti nyereség vagy veszteség<br />
a saját tôkében marad mindaddig, míg a tranzakció, amelyre az elkötelezettség vagy az elôrejelzés vonatkozott be<br />
nem következik.<br />
Amennyiben a tranzakció, amire az elkötelezettség vagy az elôrejelzés vonatkozott várhatólag nem történik<br />
meg, a közvetlenül a saját tôkében elszá<strong>mol</strong>t halmozott fedezeti nyereség vagy veszteség az eredménybe kerül<br />
átsorolásra.<br />
x) Készletek<br />
A készletek, beleértve a befejezetlen termelést is, a bekerülési és a realizálható érték közül az alacsonyabbikon<br />
vannak kimutatva, figyelembe véve az esetleges lassan mozgó vagy felesleges tételek leírását. A realizálható érték<br />
megegyezik a befejezési, értékesítési és marketing költségekkel csökkentett piaci értékkel. A vásárolt áruk, beleértve<br />
a nyers<strong>olaj</strong> értékét, elsôsorban a súlyozott átlagár számítás alapján határozzák meg, a vásárolt gázkészlet<br />
esetében pedig a FIFO módszert használják. A saját elôállítású készletek értéke az anyagköltséget, a közvetlen<br />
bérköltséget és az üzemi általános költségek arányos részét foglalja magába. A nem realizálható készletek teljesen<br />
leírásra kerülnek.<br />
xi) Tárgyi eszközök<br />
A tárgyi eszközök a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett bekerülési (vagy az 1991.<br />
október 1-én megállapított könyv szerinti) értéken jelennek meg a könyvekben. Értékesítéskor, illetve kivezetéskor<br />
a bruttó érték és a halmozott értékcsökkenés kivezetésre kerül a könyvekbôl és az esetleges nyereség vagy<br />
veszteség az eredménykimutatásban kerül elszá<strong>mol</strong>ásra.<br />
A bekerülési érték az eszköz árán túlmenôen az import vámokat, vissza nem igényelhetô adókat és az eszköz<br />
üzembe helyezéséhez közvetlenül kapcsolódó költségeket, például finanszírozási költségeket tartalmazza. Az üzembe<br />
helyezést követôen felmerülô költségeket, mint például karbantartás vagy javítás, általában az eredmény terhére<br />
kerülnek elszá<strong>mol</strong>ásra a felmerülésükkel egyidôben. Amennyiben a felmerülô költségek egyértelmûen az<br />
52
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
adott eszköz várható hasznos élettartamának vagy eredeti teljesítményének a növelését eredményezik, a költségek<br />
aktiválásra kerülnek az eszközértékre.<br />
A beruházások között a folyamatban lévô beszerzések és elôállítások szerepelnek bekerülési költségen. A költségek<br />
a beszerzési költségeket és a közvetlen önköltségeket foglalják magukba. A beruházásokra értékcsökkenést<br />
csak az eszköz üzembe helyezését követôen szá<strong>mol</strong>nak el.<br />
Az <strong>olaj</strong> és gáz kutatási és feltárási költségek elszá<strong>mol</strong>ása alább, a xv) bekezdésben található.<br />
xii) Immateriális javak<br />
Az immateriális javak értékének alapja a bekerülési ár. A könyvekben való felvételre abban az esetben kerül<br />
sor, ha az eszköz használata bizonyíthatóan a cég jövôbeni gyarapodását eredményezi és annak költsége egyértelmûen<br />
meghatározható. Az érték felvételét követôen értékcsökkenést, illetve szükség esetén értékvesztést szá<strong>mol</strong>nak<br />
el. Az immateriális javak értékcsökkenése lineáris a várható hasznos élettartam alatt. Az értékcsökkenési<br />
kulcsokat évente rendszeresen felülvizsgálják. Az <strong>olaj</strong> és gáz kutatási és feltárási költségek elszá<strong>mol</strong>ása az alábbi<br />
xv) bekezdésben található.<br />
xiii) Értékcsökkenés<br />
Az értékcsökkenés elszá<strong>mol</strong>ása lineáris, az alábbi kulcsok alapján:<br />
Épületek 2 – 10%<br />
Finomítói berendezések 10 – 25%<br />
Gáz és <strong>olaj</strong> szállító és tároló berendezések 4 – 14,5%<br />
Töltôállomások és felszereléseik 4 – 20%<br />
Egyéb gépek és berendezések 10 – 33%<br />
Az egyes szénhidrogén mezôkhöz kapcsolódó <strong>olaj</strong>- és gáztermelô- és gyûjtô berendezések értékcsökkenése a<br />
bizonyított, gazdaságosan kitermelhetô szénhidrogén készletek alapján, a termelés arányában kerül elszá<strong>mol</strong>ásra.<br />
A készletek felülvizsgálata évente történik. A több szénhidrogén termelô mezôhöz kapcsolódó szállító berendezések<br />
értékcsökkenése egyedileg, lineárisan, a várható hasznos élettartam alapján történik. A bérelt berendezéseken<br />
végzett felújítások aktivált értékének az értékcsökkenése a várható hasznos élettartam és a bérleti<br />
idôszak közül a rövidebbik alapján történik.<br />
A hasznos élettartamok és az értékcsökkentési módszerek rendszeresen felülvizsgálatra kerülnek az adott<br />
eszköz által nyújtott tényleges gazdasági haszon megfelelô tükröztetése érdekében.<br />
53
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
xiv) Eszközök értékvesztése<br />
Amennyiben arra utaló jelek vannak, hogy a realizálható érték a könyv szerinti érték alá kerül, a tárgyi eszközök<br />
és az immateriális javak értékvesztési felülvizsgálat alá kerülnek. Abban az esetben, ha a realizálható érték a könyv<br />
szerinti érték alá kerül, értékvesztést szá<strong>mol</strong>nak el az eredmény terhére. A realizálható érték az eszköz használati<br />
értéke és piaci érték közül a magasabb. A piaci érték az az összeg, amely független felek közötti tranzakció során<br />
az eszközért megkapható, míg a használati érték a folyamatos használatból eredô cash flow-k nettó jelenértékének<br />
és az esetleges maradványértékbôl adódó bevételeknek az összege. A realizálható érték becslése egyedi<br />
eszközönként, illetve amennyiben ez nem lehetséges, készpénz-generáló egységenként történik. Az elszá<strong>mol</strong>t<br />
értékvesztések évente felülvizsgálatra kerülnek és amennyiben a realizálható érték emelkedik, úgy a korábban<br />
elszá<strong>mol</strong>t értékvesztés részben vagy teljesen visszaírásra kerül.<br />
xv) Olaj és gáz kutatási és feltárási költségek elszá<strong>mol</strong>ása<br />
A kutatási és feltárási költségek elszá<strong>mol</strong>ásának az alapja a Successful Efforts módszer. A kutató fúrás költségei<br />
azok felmerülésekor aktiválásra kerülnek az immateriális javak között. Amennyiben bizonyított készleteket<br />
azonosítanak be és a feltárásról döntés születik, a vonatkozó aktivált költségek átsorolásra kerülnek a tárgyi<br />
eszközök közé. A nem bizonyított mezôk eszközértékét rendszeresen felülvizsgálják és szükség esetén értékvesztést<br />
szá<strong>mol</strong>nak el. A kutatás egyéb költségeit, a kutató fúrások költségének kivételével azok felmerülésekor az<br />
eredmény terhére szá<strong>mol</strong>ják el. A sikertelen kutatófúrások a sikertelenné minôsítést követôen kerülnek elszá<strong>mol</strong>ásra<br />
az eredmény terhére. Geológiai és geofizikai kutatási költségek felmerüléskor az eredmény terhére kerülnek<br />
elszá<strong>mol</strong>ásra.<br />
xvi) Céltartalékok<br />
Céltartalék képzésre kerül sor abban az esetben, ha a Csoportnak jelenbeli kötelezettsége (jogilag elôírt vagy<br />
vélelmezett) keletkezik egy múltbeli esemény eredményeképp és valószínû, hogy gazdasági javak átadásával kell<br />
majd a kötelezettséget rendezni, továbbá a kötelezettség összege jól megbecsülhetô. A céltartalékok mérlegkészítéskor<br />
felülvizsgálatra, a becslések pontosításra kerülnek. A céltartalék értéke a kötelezettség rendezésére<br />
vonatkozó kiadások jelenértéke, melynek meghatározására kockázatmentes becsült kamatlábat használnak<br />
diszkontrátaként. Az idô múlását jelentô diszkontfeloldás alkalmazásakor a céltartalék mérlegértéke évrôl évre<br />
nô a diszkont-hatással. A növekmény az eredménykimutatásban a kamatköltségek között kerül elszá<strong>mol</strong>ásra.<br />
Szervezet átalakításra képzett céltartalék<br />
A Csoport munkavállalói a munkáltató részérôl történô felmondás esetén a vonatkozó magyar törvények és a<br />
Kollektív Szerzôdés értelmében végkielégítésre jogosultak. A mellékelt konszolidált pénzügyi kimutatásokban az<br />
ilyen jellegû céltartalék akkor kerül elismerésre, ha a szervezet-átalakítási program meghatározásra került és<br />
kivitelezésének feltételei teljesültek.<br />
Környezetvédelmi kötelezettségekre képzett céltartalék<br />
A jelen és jövôbeni bevételekhez kapcsolódó környezetvédelmi kiadások felmerüléskor jellegüknek megfelelôen<br />
költségként kerülnek elszá<strong>mol</strong>ásra vagy aktiválják ôket. Az azonosítás évében céltartalékot képeznek a jelenben<br />
fennálló, a múltbeli mûködés eredményeképp bekövetkezett azon környezetszennyezések elhárítási kiadásaira,<br />
amelyek nem járulnak hozzá a jelen- és jövôbeli bevételek keletkezéséhez. A céltartalék mértékének megállapítása<br />
az érvényes jogszabályok és rendeletek, illetve az ismert technológiák alapján történik. Céltartalék akkor kerül<br />
megképzésre, ha valószínûsíthetô vagy bizonyos a kötelezettség megléte és megfelelôen becsülhetô annak<br />
mértéke.<br />
54
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
Mezôfelhagyási kötelezettségek<br />
A Társaság a kô<strong>olaj</strong>- és földgáz termelô mezôkön a termelés felhagyását követôen jelentkezô jövôbeni költségeinek<br />
jelenértékére céltartalékot képez. A céltartalék értékére vonatkozó becslés a jelenleg ismert szabályozás, technológia<br />
és árszint alapján történik.<br />
xvii) Tartalékok<br />
A mellékelt konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplô tartalékok értéke nem azonos a tulajdonosoknak<br />
kifizethetô tartalékok összegével. Az osztalék mértékének meghatározására a MOL Rt. egyedi, magyar számviteli<br />
törvény szerint készített éves beszá<strong>mol</strong>ója szolgál.<br />
Átváltási tartalék<br />
Az átváltási tartalék a külföldi társaságok konszolidációja során keletkezô átváltási különbözeteket tartalmazza.<br />
Az olyan monetáris eszköz kapcsán keletkezô átváltási különbözet, amely tartalmilag a Csoport külföldi társaságba<br />
történô befektetésének részét képezi, a konszolidált pénzügyi kimutatásokban a befektetés megszüntetéséig a<br />
saját tôke elemeként kerül kimutatásra. Amikor a kapcsolódó eszközök kivezetésre kerülnek, a felhalmozott<br />
átváltási tartalék ugyanabban az idôszakban kerül elszá<strong>mol</strong>ásra bevételként vagy költségként, amikor a kivezetett<br />
eszközökbôl származó nyereség vagy veszteség.<br />
Fedezeti tartalék<br />
A fedezeti tartalék a hatékony pénzáram-fedezeti ügyletek valós értékének halmozott nettó változását tartalmazza<br />
addig az idôpontig, amíg a fedezeti ügylet tárgyát képzô elôrejelzett tranzakció bekövetkezik vagy már nem<br />
várható, hogy be fog következni.<br />
xviii) Visszavásárolt saját részvények<br />
A visszavásárolt saját részvények névértéke a jegyzett tôkébôl kerül levonásra. A névérték és a bekerülési érték<br />
közötti különbözet, valamint az esetleges nyereségek és veszteségek közvetlenül a tartalékokban kerülnek<br />
elszá<strong>mol</strong>ásra.<br />
xix) Osztalék<br />
Az osztalékot abban az évben szá<strong>mol</strong>ja el a Társaság, amikor azt a tulajdonosok jóváhagyják.<br />
xx) Egy részvényre jutó hozam<br />
Az egy részvényre jutó hozam meghatározása a Csoport eredményének és a részvényeknek a visszavásárolt<br />
saját részvények idôszaki átlagos állományával csökkentett állományának a figyelembe vételével történik.<br />
xxi) Devizamûveletek<br />
A devizamûveletek az adott tranzakció napján érvényes devizaárfolyammal forintosított értékben kerülnek kimutatásra.<br />
A tranzakciók pénzügyi rendezésekor érvényben lévô árfolyamnak az eredeti bekerülési árfolyamtól való<br />
eltérése esetén a különbség a mellékelt konszolidált eredménykimutatásban kerül elszá<strong>mol</strong>ásra.<br />
55
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
Külföldi tevékenység<br />
A Társaságnak kiskereskedelmi értékesítési és szénhidrogén-kutatási tevékenységet végzô befektetései vannak,<br />
melyek többsége a Társaság integráns részét képezi. Ezen leányvállalatok beszá<strong>mol</strong>ójának forintosítása oly módon<br />
történik, mintha a tevékenységük a Társaság tevékenysége lenne: a mellékelt konszolidált mérlegben a monetáris<br />
eszközök és források év végi árfolyammal, a nem monetáris eszközök pedig az adott tranzakció napján érvényes<br />
árfolyammal kerültek átváltásra. Az eredménykimutatás tételei a tranzakciók napján érvényes árfolyamokkal kerültek<br />
átszámításra. A fentiekbôl keletkezô árfolyamkülönbözetek a mellékelt konszolidált eredménykimutatásban szerepelnek<br />
az adott periódusban.<br />
Külföldi társaságok<br />
A Csoportnak olyan külföldi bejegyzésû társaságai is vannak, melyek nem képezik az anyavállalat integráns<br />
részét. Ezen társaságok pénzügyi kimutatásainak átváltása a mérlegtételek esetében év végi árfolyamon, az eredménykimutatás<br />
tételeinek esetében átlagárfolyamon történik. Minden átváltási különbözetet a saját tôke átváltási<br />
tartalék sora tartalmaz.<br />
xxii) Árbevétel elismerés<br />
Árbevétel abban az esetben kerül elismerésre, ha valószínûsíthetô a tranzakcióval összefüggô gazdasági elôny<br />
társasághoz érkezése, valamint annak összege megfelelôen mérhetô. Az árbevétel összege az értékesítéshez<br />
kapcsolódó adók és engedmények nélkül kerül elszá<strong>mol</strong>ásra akkor, amikor a javak átadása, illetve a szolgáltatás<br />
nyújtása megtörténik, a kockázatok és hasznok átszállnak. Az értékesített földgáz a szállított gáz mennyisége<br />
alapján kerül elszá<strong>mol</strong>ásra, az átadás idôpontjában rögzített, hatósági áron. A hatósági árak meghatározása<br />
részben a tervezett értékesítési volumenek és költségek alapján történik, amit a követô szabályozási idôszakban<br />
utólagosan módosítanak a terv- és tényszámok közötti eltérésekkel. Továbbá a költségek elismerésének idôszaka<br />
és mértéke nem feltétlenül azonos az árszabályozás során, mint a Társaság MSZSZ vagy IFRS szerinti beszá<strong>mol</strong>ójában.<br />
A mellékelt konszolidált pénzügyi kimutatások nem tartalmaznak semmiféle bevétel- vagy költségelhatárolást<br />
ezen különbséggel kapcsolatosan.<br />
A kamatbevételek elismerése idôarányos a kapcsolódó eszköz kamathozamának tükrözésével. Az osztalékbevételek<br />
a tulajdonosoknak az osztalékhoz való jogának az életbe lépésével kerülnek elszá<strong>mol</strong>ásra. Azon származékos<br />
eszközök valós értékében bekövetkezô változások, amelyek nem felelnek meg a pénzáramokra vonatkozó<br />
fedezeti ügyletek követelményeinek, a megfelelô idôszak eredményében kerülnek elismerésre.<br />
xxiii) Finanszírozási költségek<br />
Finanszírozási költségként az eszközök elôállításához és beszerzéséhez közvetlenül kapcsolódó költségek kerülnek<br />
aktiválásra. Az aktiválás kezdô idôpontja az eszköz elôállításának kezdô pontja, amikor a finanszírozási és<br />
egyéb költségek felmerülnek. Az aktiválási idôszak az eszköz használatba állításának idôpontjáig tart. A finanszírozási<br />
költségek a kamatokat, illetve egyéb, a finanszírozáshoz kapcsolódó költségeket foglalják magukba,<br />
beleértve az árfolyamveszteségeknek azt a részét is, ami a kamatot helyettesíti.<br />
56
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
xxiv) Társasági adó<br />
A társasági adófizetési kötelezettség tárgyévi és halasztott adóelemeket tartalmaz. A halasztott adó számítása<br />
a kötelezettségi módszer szerint kerül kiszámításra. Halasztott adó azokban az esetekben keletkezik, amikor egy<br />
tétel pénzügyi kimutatásokban történô, illetve az adótörvény szerinti elszá<strong>mol</strong>ásában idôbeli különbség adódik. A<br />
halasztott adó követelés és kötelezettség megállapítása azon évek adóköteles bevételére vonatkozó adókulcsok felhasználásával<br />
történik, amikor az idôbeli különbség miatti eltérés várhatóan megtérül. A halasztott adó<br />
kötelezettség és követelés mértéke tükrözi a Csoportnak a mérleg fordulónapján fennálló becslését az<br />
adóeszközök és kötelezettségek realizálódásának módjára vonatkozólag.<br />
Halasztott adó követelés csak akkor szerepel a mérlegben, ha valószínûsíthetô, hogy a Csoport a jövôbeni<br />
tevékenysége során adóalapot képezô nyereséget produkál, amellyel szemben a halasztott adó eszköz<br />
érvényesítést nyerhet. A mérleg fordulónapján a Csoport számba veszi a meg nem térült halasztott adó<br />
követelését, valamint a korábban a mérlegben el nem ismert adóeszközeit. A korábban a mérlegbe fel nem vett<br />
követelések azon részét állományba veszi, amely várhatóan megtérülhet a jövôbeni nyereség adójának<br />
csökkenéseként. Ezzel ellentétesen olyan mértékben csökkenti halasztott adó követelését, amely összeg<br />
megtérülésének fedezetére várhatóan adózott nyereség nem fog rendelkezésre állni.<br />
A tárgyévi és halasztott adó közvetlenül a saját tôkével szemben kerül elszá<strong>mol</strong>ásra, amennyiben olyan<br />
tételekre vonatkozik, amelyeket ugyanabban, vagy egy másik idôszakban szintén a saját tôkével szemben szá<strong>mol</strong>tak<br />
el, beleértve a tartalékok nyitó értékének a számviteli politika visszamenôleges hatályú változása miatt<br />
bekövetkezô módosításokat is.<br />
xxv) Szegmens információk<br />
Vezetôi információs célok érdekében a Csoport négy fô szegmensre osztható: Kutatás-termelés, Feldolgozás és<br />
Kereskedelem, Gáz és Vegyipar. Ezen szegmensek alapján kerülnek bemutatásra az elsôdleges szegmens információk.<br />
A Csoport másodlagos szegmens információkat nem mutat be, mivel eszközeinek nagy része egyetlen földrajzi<br />
területen, Közép-Európában helyezkedik el.<br />
xxvi) Mérlegen kívüli tételek<br />
A mérlegen kívüli kötelezettségek nem szerepelnek a pénzügyi kimutatások részét képezô mérlegben és eredménykimutatásban.<br />
Ezeket a jegyzetek tartalmazzák, kivéve azon eseteket, amikor a kedvezôtlen kimenetel<br />
következtében keletkezô kötelezettség esélye távoli, minimális. A mérlegen kívüli eszközök akkor kerülnek a<br />
jegyzetekben közlésre, ha azok realizálódása valószínû.<br />
57
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
3 Immateriális javak<br />
Kutatási<br />
Vagyoni költségek Negatív<br />
értékû jogok Szoftverek aktivált értéke Goodwill goodwill Összesen<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
Bruttó érték<br />
Nyitó egyenleg 2001. január 1. 1.596 10.957 6.984 1.213 -5.107 15.643<br />
TVK Csoport nyitó egyenlege<br />
2001. január 1. 209 3.709 132 4.403 – 8.453<br />
Nyitó egyenleg<br />
2001. január 1. – Módosított 1.805 14.666 7.116 5.616 -5.107 24.096<br />
- növekedések 34 6.917 3.846 – – 10.797<br />
- csökkenések és átsorolások -1.467 -923 -563 -586 527 -3.012<br />
Záró egyenleg 2001. december 31. 372 20.660 10.399 5.030 -4.580 31.881<br />
Halmozott értékcsökkenés és értékvesztés<br />
Nyitó egyenleg 2001. január 1. 725 6.815 2.928 138 -911 9.695<br />
TVK Csoport nyitó egyenlege<br />
2001. január 1. 203 926 – 604 – 1.733<br />
Nyitó egyenleg<br />
2001. január 1. – Módosított 928 7.741 2.928 742 -911 11.428<br />
- értékcsökkenés 58 2.482 300 248 -253 2.835<br />
- csökkenések és átsorolások -892 -778 -226 -586 98 -2.384<br />
- értékvesztés – – 1.217 – – 1.217<br />
Záró egyenleg 2001. december 31. 94 9.445 4.219 404 -1.066 13.096<br />
Nettó érték<br />
2001. december 31. 278 11.215 6.180 4.626 -3.514 18.785<br />
Bruttó érték<br />
Nyitó egyenleg 2002. január 1. 372 20.660 10.399 5.030 -4.580 31.881<br />
- növekedések 190 7.407 3.938 3 – 11.538<br />
- csökkenések és átsorolások -17 -730 -1.763 -68 2.574 -4<br />
Záró egyenleg 2002. december 31. 545 27.337 12.574 4.965 -2.006 43.415<br />
Halmozott értékcsökkenés és értékvesztés<br />
Nyitó egyenleg 2002. január 1. 94 9.445 4.219 404 -1.066 13.096<br />
- értékcsökkenés 29 3.135 368 271 -214 3.589<br />
- csökkenések és átsorolások 9 -639 -535 -68 836 -397<br />
- értékvesztés 59 174 894 – – 1.127<br />
Záró egyenleg 2002. december 31. 191 12.115 4.946 607 -444 17.415<br />
Nettó érték<br />
2002. december 31. 354 15.222 7.628 4.358 -1.562 26.000<br />
Értékvesztés<br />
2002-ben 894 millió forint, míg 2001-ben 1.217 millió forint értékvesztés került elszá<strong>mol</strong>ásra magyarországi<br />
sikertelen kutatási tevékenység eredményeként.<br />
Kutatási költségek<br />
A fenti táblázatban szereplô aktivált kutatási költségeken túlmenôen 2002. és 2001. év folyamán további 9.109<br />
millió, illetve 10.554 millió forint összegû kutatási költség merült fel, amelyek a mellékelt konszolidált eredménykimutatások<br />
mûködési költség elemei között kerültek elszá<strong>mol</strong>ásra.<br />
58
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
4 Tárgyi eszközök<br />
Mûszaki<br />
gépek,<br />
berendezések, Egyéb Befejezetlen<br />
Ingatlanok jármûvek berendezések beruházás Összesen<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
Bruttó érték<br />
Nyitó egyenleg 2001. január 1. 402.915 261.362 42.730 50.299 757.306<br />
TVK Csoport nyitó egyenlege 2001. január 1. 33.912 112.282 14.528 1.746 162.468<br />
Nyitó egyenleg 2001. január 1. – Módosított 436.827 373.644 57.258 52.045 919.774<br />
- növekedések 33.211 38.537 9.158 47.260 128.166<br />
- csökkenések és átsorolások -22.668 -53.504 -3.852 -80.304 -160.328<br />
Záró egyenleg 2001. december 31. 447.370 358.677 62.564 19.001 887.612<br />
Halmozott értékcsökkenés<br />
Nyitó egyenleg 2001. január 1. 145.150 140.081 28.999 – 314.230<br />
TVK Csoport nyitó egyenlege 2001. január 1. 5.420 40.413 5.669 – 51.502<br />
Nyitó egyenleg 2001. január 1. – Módosított 150.570 180.494 34.668 – 365.732<br />
- értékcsökkenés 24.318 34.772 8.809 519 68.418<br />
- csökkenések és átsorolások -8.758 -27.003 -2.414 -519 -38.694<br />
- értékvesztés 3.063 484 206 – 3.753<br />
- értékvesztés visszaírás -67 -320 – – -387<br />
Záró egyenleg 2001. december 31. 169.126 188.427 41.269 – 398.822<br />
Nettó érték<br />
2001. december 31. 278.244 170.250 21.295 19.001 488.790<br />
Bruttó érték<br />
Nyitó egyenleg 2002. január 1. 447.370 358.677 62.564 19.001 887.612<br />
- növekedések 23.058 22.789 3.829 64.241 113.917<br />
- csökkenések és átsorolások -9.196 -14.476 -3.961 -51.811 -79.444<br />
Záró egyenleg 2002. december 31. 461.232 366.990 62.432 31.431 922.085<br />
Halmozott értékcsökkenés<br />
Nyitó egyenleg 2002. január 1. 169.126 188.427 41.269 – 398.822<br />
- értékcsökkenés 24.408 34.261 6.160 862 65.691<br />
- csökkenések és átsorolások -2.556 -8.747 -3.662 -862 -15.827<br />
- értékvesztés 862 82 43 – 987<br />
- értékvesztés visszaírás – – -327 – -327<br />
Záró egyenleg 2002. december 31. 191.840 214.023 43.483 – 449.346<br />
Nettó érték<br />
2002. december 31. 269.392 152.967 18.949 31.431 472.739<br />
59
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
Nullára leírt eszközök<br />
A még használatban lévô, azonban már nulla nettó értékre leírt immateriális javak és tárgyi eszközök bruttó<br />
értéke 2002. december 31-én 150.903 millió forint, 2001. december 31-én 124.323 millió forint volt.<br />
Finanszírozási költségek<br />
A tárgyi eszközök bruttó értéke magába foglalja az aktivált finanszírozási költségeket. 2002. év során 0, 2001. év<br />
során 602 millió forint finanszírozási költség került aktiválásra. Az átlagos tôkésítési ráta 2001-ben 0.4% volt.<br />
Értékvesztés<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Kô<strong>olaj</strong> és gáz mezôk tárgyi eszközei 486 2.014<br />
Romániai töltôállomások 501 –<br />
Gázelosztó eszközök – 1.258<br />
Petrolkémiai eszközök és berendezések – 481<br />
Összesen 987 3.753<br />
Értékvesztés visszaírása -327 -387<br />
Összes nettó értékvesztés 660 3.366<br />
5 Befektetések konszolidált leányvállalatokban<br />
Tulajdoni hányad Tulajdoni hányad<br />
Társaság Ország Tevékenységi kör 2002 2001<br />
Kutatás és termelés<br />
GES Kft. Magyarország Geofizikai mérések végzése,<br />
mérési adatok feldolgozása 100% 100%<br />
Geoinform Kft. Magyarország Szénhidrogén kutatás 100% 100%<br />
Kunpetrol Kft. Magyarország Karbantartási munkák 100% 100%<br />
MOL CIS Ciprus Külföldi <strong>olaj</strong>- és földgázkészletek<br />
felkutatása, kitermelése 100% 100%<br />
MOL Greece Ltd. Ciprus Külföldi <strong>olaj</strong>- és földgázkészletek<br />
felkutatása, kitermelése 100% 100%<br />
MOL Nile Ltd. Ciprus Külföldi <strong>olaj</strong>- és földgázkészletek<br />
felkutatása, kitermelése 100% 100%<br />
MOL Pakistan Ltd. Hollandia Külföldi <strong>olaj</strong>- és földgázkészletek<br />
felkutatása, kitermelése 100% 100%<br />
MOL BHM OIL-Invest Ltd. Ciprus Külföldi <strong>olaj</strong>- és földgázkészletek<br />
felkutatása, kitermelése 100% 100%<br />
MOL Syria Ltd. Hollandia Külföldi <strong>olaj</strong>- és földgázkészletek<br />
felkutatása, kitermelése 100% 100%<br />
MOL Tunisia Ltd. Ciprus Külföldi <strong>olaj</strong>- és földgázkészletek<br />
felkutatása, kitermelése 100% 100%<br />
MOL Yemen Ltd. Ciprus Külföldi <strong>olaj</strong>- és földgázkészletek<br />
felkutatása, kitermelése 100% 100%<br />
Rotary Rt. Magyarország Kútfúrás és kapcsolódó karbantartási munkák 100% 100%<br />
60
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
Tulajdoni hányad Tulajdoni hányad<br />
Társaság Ország Tevékenységi kör 2002 2001<br />
Gáz és Energetika<br />
MOL Gáz Kft. Magyarország Földgázellátás, gázközmû-fejlesztés<br />
és vagyonkezelés 89% 89%<br />
Balatongáz Kft. Magyarország Gázközmû-fejlesztés és vagyonkezelés 77% 77%<br />
Kiskungáz Rt. Magyarország Gázközmû-fejlesztés és vagyonkezelés 53% 53%<br />
Turulgáz Rt. Magyarország Gázközmû-fejlesztés és vagyonkezelés 58% 58%<br />
Zsámbékgáz Rt. Magyarország Gázközmû-fejlesztés és vagyonkezelés 96% 96%<br />
Feldolgozás és Értékesítés<br />
MOL-LUB Kft Magyarország Kenôanyaok gyártása és kereskedelme 100% –<br />
MOL Austria GmbH Ausztria Kenôanyagok és kô<strong>olaj</strong>származékok<br />
nagykereskedelme 75% 75%<br />
MOL Chem Kft. Magyarország Kô<strong>olaj</strong>származékok nagykereskedelme 100% 100%<br />
MOL Romania PP s.r.l. Románia Üzem- és kenôanyag kiskereskedelem 100% 100%<br />
MOL Slovensko spol. S.r.o. Szlovákia Üzem- és kenôanyag kiskereskedelem értékesítve 100%<br />
Moltrans Kft. Magyarország Ásvány<strong>olaj</strong> termékek szállítása 100% 100%<br />
MOLTRADE Mineralimpex Rt. Magyarország Energetikai termékek importálása, exportálása 100% 100%<br />
Terméktároló Rt. Magyarország Stratégiai készlettárolási feladatok 74% 74%<br />
Petrolszolg Kft. Magyarország Karbantartási munkák 100% 100%<br />
Szeb Gáz Kft. Magyarország Falugáz rendszer üzemeltetése 100% 100%<br />
Vegyipar<br />
TVK Rt. Magyarország Vegyipari termékek 44% 44%<br />
TVK Austria GmbH Ausztria Nagy- és kiskereskedelem 23% 23%<br />
Inno-Comp Kft. Magyarország Nagy- és kiskereskedelem 31% 31%<br />
TVK Ingatlankezelô Kft. Magyarország Ingatlanforgalmazás 44% 44%<br />
TVK Inter-Che<strong>mol</strong> GmbH Németország Nagy- és kiskereskedelem 44% 23%<br />
TVK Italia Srl. Olaszország Nagy- és kiskereskedelem 44% 44%<br />
TVK-MOL-Chem S.a.r.l. Franciaország Nagy- és kiskereskedelem 72% 72%<br />
TVK UK Ltd. Nagy-Brittania Nagy- és kiskereskedelem 44% 44%<br />
Plastico S.A. Románia Mûanyagtermékek elôállítása és kereskedelme értékesítve 40%<br />
Flexofol Kft. Magyarország Mûanyagtermékek elôállítása és kereskedelme értékesítve 44%<br />
Ecocenter Kft. Magyarország Hulladékkezelés értékesítve 44%<br />
TVK ReMat Kft. Magyarország Hulladékkezelés értékesítve 44%<br />
Központ és egyéb<br />
MOL Hotels Rt. Magyarország Szállodai, munkásszállás<br />
szolgáltatás, vendéglátás, utaztatás 100% 100%<br />
MOL Invest Rt. Magyarország Vagyonkezelés 100% 100%<br />
MOL Lízing Kft. Magyarország Lízingtevékenység végzése<br />
a MOL <strong>csoport</strong> számára 100% 100%<br />
Nitrogénmûvek Rt. Magyarország Mûtrágyagyártás értékesítve 59%<br />
61
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
TVK Csoport<br />
2001. december 31-én a Csoportnak 34,5% részesedése volt a TVK Rt. jegyzett tôkéjében. 2001. márciusában<br />
a Csoport késôbbi visszavásárlási opcióval értékesített 9,8% tulajdoni hányadnak megfelelô TVK<br />
részvényt. Mivel a Csoport még mindig jogosult, illetve kötelezett visszavásárolni ezen részvényeket lejáratkor oly<br />
módon, mintha hitelt fizetne vissza, a részesedés nem került kivezetésre, és a tranzakció bevétele a hosszú<br />
lejáratú hitelek éven belül esedékes részeként kerül kimutatásra (lásd 15. jegyzet) amortizált költségen. Ezen<br />
részvények figyelembe vételre kerültek a Csoportra jutó, a TVK-ból származó eredmény megállapításánál.<br />
2000. évben a MOL Rt. a Magyar Külkereskedelmi Bankkal (MKB) megállapodást kötött a TVK Rt. 8%-os tulajdoni<br />
hányadának megvásárlására jogosító vételi opcióra. A Társaság egyidejûleg eladási opciót bocsátott ki<br />
ugyanakkora darabszámú részvényre ugyanazon fél vonatkozásában, melynek lehívása közvetlenül a vételi opció<br />
lejárata után válik lehetôvé.<br />
2001. április 20-án a TVK Rt. közgyûlése 396.158 db dolgozói részvény bevonásáról döntött, melyek többsége<br />
már 2001. elején is a TVK tulajdonában volt. A bevonás eredményeképp a MOL részesedése a TVK Rt.-ben<br />
0,53%-kal növekedett.<br />
2001. május 29-én a MOL nyilvános vételi ajánlatot tett a TVK részvényeire 4.184 forintos árfolyamon. A nyilvános<br />
ajánlat idôszaka alatt 354.687 darab TVK részvény került felkínálásra és elfogadásra a Társaság által,<br />
melynek következtében a TVK-ban való részesedés 1,5%-kal emelkedett. A részvények átadására 2001. november<br />
19-én került sor a Gazdasági Versenyhivatal jóváhagyását követôen.<br />
2002. szeptember 30-án a Társaság meghosszabbította a Deutsche Bank leányvállalatával, a Matura GmbHval<br />
2001-ben kötött opciós szerzôdését a TVK Rt. jegyzett tôkéjének 9.83%-át kitevô TVK részvényre vonatkozóan<br />
2003. december 31-ig.<br />
2002. szeptember 24-én a Társaság meghosszabbította az MKB-val 2000-ben kötött opciós szerzôdését a<br />
TVK Rt. jegyzett tôkéjének 8.02%-át kitevô TVK részvényre vonatkozóan 2004. március 31-ig.<br />
2002. december 31-én a Csoportnak 34,5% részesedése volt a TVK Rt. jegyzett tôkéjében.<br />
Értékesítés<br />
Az év során a Társaság értékesítette a mûtrágyagyártással foglalkozó Nitrogénmûvek Rt.-ben lévô 59%-os<br />
részesedését, illetve az üzem- és kenôanyagok kiskereskedelmével foglalkozó MOL Szlovákiát is. A TVK Csoport<br />
értékesítette 91%-os részesedését a Plastico S.A., romániai mûanyag gyártó vállalatában, illetve a hulladékkezeléssel<br />
foglalkozó leányvállalatait (TVK ReMat Kft. és Ecocenter Kft.), melyek esetében 2001. évben<br />
értékvesztés került elszá<strong>mol</strong>ásra a nettó realizálható értékük erejéig.<br />
62
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
6 Egyéb befektetetések<br />
i) Befektetések társult vállalkozásokban<br />
Befektetés Befektetés<br />
Tulajdoni Tulajdoni nettó nettó<br />
hányad hányad értéke értéke<br />
Ország Tevékenység 2002 2001 2002 2001<br />
millió forint millió forint<br />
Slovnaft A. S. Szlovákia Finomítás és<br />
kô<strong>olaj</strong>termékek kereskedelme 36,2% 36,2% 86.078 85.066<br />
Ecomisso Kft. Magyarország Veszélyes hulladék anyag<br />
kezelése értékesítve 44.3% – 637<br />
DÉGÁZ Rt. Magyarország Regionális gázszolgáltató 27,2% 27,2% 6.611 6.739<br />
ÉGÁZ Rt. Magyarország Regionális gázszolgáltató 35,5% 35,5% 5.320 5.393<br />
Panrusgáz Rt. Magyarország Földgázkereskedelem 50,0% 50,0% 1.961 1.974<br />
TVK Erômû Kft. Magyarország Erômû 11,5% 11,5% 473 26<br />
Gerecsegáz Rt. Magyarország Gázszolgáltató 50,1% 50,1% 270 273<br />
Villas Hungária Kft. Magyarország Bitumengyártás 40,0% 40,0% 247 237<br />
TVK Automatika Kft. Magyarország Ellenôrzési és<br />
telekommunikációs rendszerek<br />
mûködtetése, termelés 22,6% 22,6% 213 178<br />
IN-ER Erômû Kft. Magyarország Erômûtervezés 30,0% 30,0% 156 156<br />
Egyéb belföldi<br />
társult vállalkozások 277 252<br />
Összesen 101.606 100.931<br />
2002. novemberében a Társaság megállapodást kötött a szlovák Slovbena a.s. és Slovintegra a.s. társaságokkal<br />
a Slovnaft a.s.-ben meglévô teljes 31,6%-os részesedésük megvásárlásáról. A MOL által 2000-ben megszerzett<br />
36,2%-os Slovnaft részvénycsomaggal együtt a tranzakció lezárását követôen a MOL részesedése a<br />
Slovnaftban eléri a 67,8%-ot. A tranzakció teljesítésének feltétele, hogy azt a szlovák és magyar versenyhatóságok<br />
jóváhagyják, illetve a felek a szükséges külsô jóváhagyásokat megszerezzék. A hatályos szlovák jogszabályoknak<br />
megfelelôen a MOL-nak a tranzakció zárását követôen keletkezik nyilvános vételi ajánlati kötelezettsége a<br />
Slovnaft további részvényeire vonatkozóan. A megállapodás értelmében a MOL 6.520.691 Slovnaft részvényt<br />
vásárol 85 millió USD készpénz, 984.000 db „A" sorozatú törzsrészvény (az alaptôke emelést megelôzô jegyzett<br />
tôke 1%-a), valamint 9.817.578 db újonnan kibocsátásra kerülô „C" sorozatú törzsrészvény ellenében. A MOL<br />
Igazgatósága döntött az alaptôke új részvények zártkörû kibocsátásával történô felemelésérôl. Az újonnan kibocsátásra<br />
kerülô „C" sorozatú részvények, melyek névértéke részvényenként 1.001 Ft, részvényenként 1,001 (egy<br />
egész egyezred) szavazatra jogosítják tulajdonosaikat. A „C" sorozatú részvények jegyzésére a tranzakció<br />
zárásakor, zártkörû kibocsátás keretében kerül sor, 6.000 Ft/részvény kibocsátási áron, melyet a jegyzésre<br />
jogosult Slovintegra, a.s. és Slovbena, a.s. az átruházásra kerülô Slovnaft részvények egy részének, nem pénzbeli<br />
hozzájárulásként történô átruházásával teljesít.<br />
63
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
ii) Befektetések egyéb társaságokban<br />
Befektetés Befektetés<br />
Tulajdoni Tulajdoni nettó nettó<br />
hányad hányad értéke értéke<br />
2002 2001 2002 2001<br />
millió forint millió forint<br />
MOL Benz d.o.o. (Szlovénia) 100% 100% 1.622 945<br />
MOL Kárpátalja Kft. 99% 99% 468 400<br />
MOL Agram Kft. 100% 100% 354 757<br />
BC Erômû Kft. értékesítve 30% – 855<br />
Pentaszervíz Kft. 100% 100% – 353<br />
Alföldi Koncessziós Autópálya Rt. 2% 2% 300 300<br />
Generál Gomsz Kft. 100% 100% 246 246<br />
Mineralkontor GmbH 74% – 134 –<br />
MOL Reinsurance Ltd. 100% 100% 97 96<br />
MOL Halas Kft. 54% 54% 92 92<br />
Egyéb (Egyedileg 90 millió forint alatti könyv szerinti befektetések) 806 938<br />
Összesen 4.119 4.982<br />
7 Egyéb befektetett eszközök<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Beruházásokra adott elôlegek 3.311 102<br />
Árfolyamkockázat fedezeti ügyletbôl származó nettó követelés (lásd 26. Jegyzet(iv)) 2.950 –<br />
Adott kölcsönök 1.862 3.272<br />
Összesen 8.123 3.374<br />
8 Készletek<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Vásárolt földgáz 55.760 44.049<br />
Félkész és késztermékek 32.619 48.163<br />
Egyéb alapanyagok 16.777 19.485<br />
Vásárolt kô<strong>olaj</strong> 8.357 10.624<br />
Egyéb áruk 6.812 7.645<br />
Összesen 120.325 129.966<br />
A vásárolt földgáz készletekre – a könyv szerinti és a nettó realizálható érték különbségeként – 2002. december<br />
31-én és 2001. december 31-én 817 millió forint, illetve 14.241 millió forint értékvesztés lett elszá<strong>mol</strong>va.<br />
64
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
9 Vevôkövetelések, nettó<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Vevôkövetelések 124.065 141.052<br />
Kétes követelésekre képzett értékvesztés -2.606 -2.884<br />
Összesen 121.459 138.168<br />
10 Értékpapírok<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Lejáratig tartott értékpapírok 6.540 11.076<br />
Értékesíthetô befektetések 2.748 2.733<br />
Összesen 9.288 13.809<br />
11 Egyéb forgóeszközök<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Elôre fizetett és visszaigényelhetô adók és vámok 19.578 15.187<br />
Elôre fizetett jövedéki adók 3.354 4.028<br />
Egyéb elôre fizetett költségek és elhatárolt bevételek 2.755 4.139<br />
Szállítóknak fizetett elôlegek 2.143 1.163<br />
Árfolyamkockázat fedezeti ügyletbôl származó nettó követelés (lásd 26. Jegyzet (iv)) 1.959 741<br />
Elôre fizetett bérleti díjak 1.254 1.557<br />
TVK opciók (lásd 26. Jegyzet) 806 520<br />
Kamatkövetelések 518 600<br />
Munkavállalóknak adott kölcsönök és egyéb követelések 475 511<br />
Készletekre adott elôlegek 151 49<br />
Kölcsön követelések 145 191<br />
Egyéb 2.302 4.205<br />
Összesen 35.440 32.891<br />
2003. januárban a Társaság önrevíziót hajtott végre az önkormányzatoknak fizetett 2001. évi helyi iparûzési<br />
adó vonatkozásában. Ennek eredményeképp kiderült, hogy a Társaság a szükséges mértéknél 2.264 mFt-tal több<br />
adót vallott és fizetett be az önkormányzatok felé. Minden, az önrevízió elvégzéséhez szükséges dokumentum<br />
elkészült és az érintett önkormányzatok részére benyújtásra került. A visszafizetés módjáról és feltételeirôl folyik<br />
az érintett önkormányzatokkal az egyeztetés. A túlfizetés összege 2002. december 31-én az Elôre fizetett és<br />
visszaigényelhetô adók és vámok között kerül kimutatásra.<br />
65
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
12 Pénzeszközök<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Bankbetétek forintban 17.656 14.778<br />
Készpénz egyenértékesek 13.420 14.062<br />
Bankbetétek devizában 10.437 28.059<br />
Készpénz forintban 687 761<br />
Készpénz valutában 51 251<br />
Összesen 42.251 57.911<br />
13 Jegyzett tôke<br />
A MOL Rt. jegyzett tôkéje 2002. és 2001. december 31-én 98.400 millió forint, amely 98.400.000 darab<br />
„A” sorozatú, névre szóló törzsrészvénybôl, és 1 darab „B” sorozatú elsôbbségi jogokat biztosító részvénybôl áll.<br />
A „B” sorozatú elsôbbségi részvény tulajdonosa a Magyar Állam. Az elsôbbségi részvény tulajdonosának beleegyezô<br />
szavazata szükséges a Közgyûlésen hozott egyes határozatok elfogadásához.<br />
2002. novemberben a MOL Igazgatósága döntött az alaptôke új részvények zártkörû kibocsátásával történô<br />
felemelésérôl a 6. Jegyzetben részletezett Slovnaft tranzakcióval összhangban. Az újonnan kibocsátott „C” sorozatú<br />
törzsrészvények névértéke 1.001 forint lesz. A „C” sorozatú részvény 1,001 (egy egész egyezred) szavazatra<br />
jogosítja fel tulajdonosait. A „C" sorozatú részvények 6.000 forintos áron zártkörûen lesznek a tranzakció<br />
keretében kibocsátva. (További részletekért lásd 6. Jegyzet).<br />
A részvények névértéke egyenként 1.000 forint.<br />
Visszavásárolt<br />
Kintlévô<br />
Összes saját részvények részvények<br />
részvény darabszáma darabszáma darabszáma<br />
2000. december 31. 98.400.001 286.994 98.113.007<br />
Munkavállalói és menedzsment juttatások -195.018<br />
Értékesítések -99.332<br />
Vásárlások 589.522<br />
2001. december 31. 98.400.001 582.166 97.817.835<br />
Munkavállalói és menedzsment juttatások -634.651<br />
Értékesítések -449.609<br />
Vásárlások 5.657.219<br />
2002. december 31. 98.400.001 5.155.125 93.244.876<br />
66
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
14 Tartalékok<br />
Osztalékok<br />
A 2003. áprilisra meghirdetett éves közgyûlésen elfogadásra javasolt osztalék összege részvényenként 55<br />
forint a 2002-es évre vonatkozóan. Mivel a jóváhagyás még nem történt meg, ez az összeg nem szerepel a 2002-<br />
es konszolidált pénzügyi kimutatásokban. A 2001-es üzleti év eredményébôl a Társaság éves rendes közgyûlésén<br />
a tulajdonosok 5.380 millió forint osztalék kifizetését hagyták jóvá, amely részvényenként 55 forintnak felelt meg.<br />
Az osztalékfizetésre felhasználható tartalékok összege a Társaság egyedi beszá<strong>mol</strong>ója alapján 2002. december<br />
31-én 59.613 millió forint, 2001. december 31-én pedig 109.884 millió forint.<br />
15 Hosszú lejáratú kötelezettségek<br />
Súlyozott<br />
Súlyozott<br />
átlagos<br />
átlagos<br />
kamatláb<br />
kamatláb<br />
2002 2001 2002 2001<br />
% % millió forint millió forint<br />
Biztosíték nélküli bankhitelek EUR-ban 4,23% 4,78% 81.074 156.796<br />
Biztosíték nélküli bankhitelek USA dollárban 5,28% 5,55% 73.716 99.657<br />
Biztosíték nélküli kötvények forintban 8,92% 15,50% 14.560 5.000<br />
Biztosíték nélküli bankhitelek forintban 10,00% 11,56% 13.878 22.449<br />
TVK részvényekhez kapcsolódó kötelezettség EUR-ban 4,24% 4,74% 8.502 8.878<br />
Biztosítékkal fedezett bankhitelek USA dollárban 4,01% 5,30% 2.278 4.255<br />
Biztosítékkal fedezett bankhitelek forintban 11,31% 10,19% 600 1.600<br />
Egyéb – – 1.596 1.423<br />
Összesen 196.204 300.058<br />
Hosszú lejáratú kötelezettségek rövid lejáratú része 51.458 74.461<br />
Összesen 144.746 225.597<br />
A biztosítékkal fedezett hiteleket meghatározott beruházási projektekhez vették igénybe, melyekre a biztosítékot a<br />
finanszírozott eszközök jelentik.<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
2 - 5 éven belül esedékes kötelezettségek 110.259 188.664<br />
5 éven túl esedékes kötelezettségek 34.487 36.933<br />
Összesen 144.746 225.597<br />
67
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
16 Céltartalékok várható kötelezettségekre<br />
Környezet- Szervezet- Mezôvédelem<br />
átalakítás felhagyás Egyéb Összesen<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
Egyenleg 2001. január 1. 23.313 6.423 20.316 3.379 53.431<br />
Képzés és korábbi<br />
becslések felülvizsgálata 1.622 1.626 -1.079 – 2.169<br />
Kamat hatás 2.327 – 2.174 – 4.501<br />
Felhasználás -2.679 -4.412 -145 -840 -8.076<br />
Egyenleg 2001. december 31. 24.583 3.637 21.266 2.539 52.025<br />
Képzés és korábbi<br />
becslések felülvizsgálata 3.795 15.237 -1.936 – 17.096<br />
Kamat hatás 2.263 – 2.106 – 4.369<br />
Felhasználás -4.511 -3.625 -162 -587 -8.885<br />
Egyenleg 2002. december 31. 26.130 15.249 21.274 1.952 64.605<br />
Rövid lejáratú rész 2001. 5.892 3.530 249 2.354 12.025<br />
Hosszú lejáratú rész 2001. 18.691 107 21.017 185 40.000<br />
Rövid lejáratú rész 2002. 6.963 6.088 170 1.952 15.173<br />
Hosszú lejáratú rész 2002. 19.167 9.161 21.104 – 49.432<br />
Környezetvédelmi céltartalék<br />
2002. december 31-én 26.130 millió forint céltartalék szerepel a mérlegben a múltban keletkezett, elsôsorban<br />
talaj, talajvíz szennyezôdések és veszélyes hulladékokkal (pl. savgyanta) kapcsolatos kötelezettségekre. A<br />
céltartalék összegének meghatározására a MOL belsô környezetvédelmi audit team által készített felmérés szolgált.<br />
A felmérés rendszeres idôközönként külsô szakértôk által felülvizsgálatra kerül, mely legutóbb 2000-ben<br />
történt. A becsült költségek kb. 70%-a 2003. és 2007. között merül majd fel, a maradék 30% pedig 2007.<br />
után. A céltartalék összegének becslése a jelenleg ismert technológiák és mai árak alapján, kockázattal súlyozott<br />
cash-flow meghatározásával történt, becsült kockázatmentes kamatlábbal diszkontálva.<br />
Szervezet átalakítási céltartalék<br />
A hatékonyság-javítási program keretén belül a MOL Rt. a munkavállalók létszámát 2.900 fôvel tervezi csökkenteni a<br />
következô három év során. Mivel a MOL vezetôsége elkötelezte magát a változások mellett és a szervezet átalakítási tervet<br />
az érintetteknek kellôen részletezett formában kommunikálta, a MOL 2002. végén 15.081 millió forint értékû céltartalékot<br />
képzett ezen költségek fedezetére amely a jövôbeli fizetési kötelezettségek jelenértékének felel meg.<br />
Mezôfelhagyási kötelezettség<br />
2002. december 31-én 21.274 millió forint céltartalék képzése vált szükségessé a termelés befejezését<br />
követô mezô- és kútfelhagyási költségekkel kapcsolatosan. Ennek a költségnek körülbelül 5%-a 2003. és 2007.<br />
között merül majd fel, a fennmaradó 95% pedig 2007. után. A céltartalék mértéke a vezetôségnek a vonatkozó<br />
jogszabályok jelenlegi értelmezése alapján, a jelenlegi árszinten került kiszámításra és a becsült kockázatmentes<br />
kamatlábbal lett diszkontálva.<br />
Egyéb céltartalékok<br />
Az egyéb céltartalékok várható szerzôdéses szankciókkal, egyes töltôállomások bezárásakor felmerülô költségekkel<br />
és jogi vitákkal kapcsolatos kötelezettségekre vonatkoznak.<br />
68
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
17 Szállítók és egyéb kötelezettségek<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Szállítók 91.685 90.665<br />
Fizetendô adók és hozzájárulások 30.007 23.713<br />
Fejlesztési célra kapott támogatás 9.326 7.887<br />
Fizetendô vámok 6.405 5.962<br />
Halasztott bevételek 3.422 3.604<br />
Munkavállalókkal szembeni kötelezettségek 2.606 2.140<br />
Fizetendô banki kamatok 2.602 2.440<br />
Deviza fedezeti ügylet (lásd 26. Jegyzet) 2.263 –<br />
KKKSZ-szel szembeni kötelezettség 2.031 2.741<br />
Devizacserés kamatswap ügyletekbôl származó kötelezettség (lásd 26. Jegyzet) 929 –<br />
TVK opciók (lásd 26. Jegyzet) 845 553<br />
Vevôktôl kapott elôlegek 766 4.523<br />
Kamatswap ügyletbôl származó kötelezettség (lásd 26. Jegyzet (ii)) 585 941<br />
Származékos ügyletekbôl (forwardok) származó kötelezettség (lásd 26. Jegyzet) 469 9.069<br />
Kô<strong>olaj</strong>termékre vonatkozó swap ügyletôl származó kötelezettség (lásd 26. Jegyzet) – 381<br />
Egyéb 5.088 6.009<br />
Összesen 159.029 160.628<br />
18 Rövid lejáratú hitelek<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Biztosíték nélküli hitelek USD-ban 22.516 27.903<br />
Diszkont kötvények forintban 31.750 13.703<br />
Biztosíték nélküli hitelek forintban 7.051 10.246<br />
Biztosíték nélküli hitelek EUR-ban 1.596 391<br />
Egyéb 1.721 2.184<br />
Összesen 64.634 54.427<br />
19 Árbevétel földrajzi régiók szerinti megoszlása<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Magyarország 825.343 856.342<br />
Egyéb európai országok 159.901 189.058<br />
Ausztria 127.302 83.585<br />
Szlovákia 17.517 14.212<br />
Románia 16.784 14.563<br />
Európán kívüli országok 12.810 17.009<br />
Összesen 1.159.657 1.174.769<br />
69
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
20 Egyéb mûködési bevételek<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Követelés és kötelezettségek árfolyamnyeresége 1.940 –<br />
Leányvállalatok értékesítésén elért nyereség 729 6.644<br />
Értékvesztés visszaírás 700 387<br />
Kapott bírságok 594 166<br />
Átruházott követelés 587 410<br />
Készletek értékvesztésének visszaírása 548 418<br />
Negatív goodwill amortizációja 214 253<br />
Káreseményekkel kapcsolatos bevételek 251 666<br />
Immateriális javak és tárgyi eszközök értékesítésének eredménye 133 1.040<br />
Kapott késedelmi kamatok 99 361<br />
Vevôkövetelésekre képzett értékvesztés változása, vevôkövetelések leírása – 981<br />
Egyéb 1.478 4.048<br />
Összesen 7.273 15.374<br />
2002. februárjában a Társaság értékesítette a MOL Szlovákia leányvállalatát a Slovnaftnak, amelyen 1.111<br />
millió Ft-os eredményt ért el, a 630 millió Ft-os közbensô eredmény kiszûrése után. 2002 augusztusban a<br />
Társaság értékesítette a Nitrogénmûvek Rt-ben meglévô 58% részesedését, melyen 421 millió forint nyereséget<br />
realizált. A tranzakció 2002. novemberében zárult le Gazdasági Versenyhivatal jóváhagyását követôen.<br />
2002. év folyamán a TVK értékesítette számos leányvállalatát, köztük a romániai Plastico S.A-t, illetve hulladékkezelô<br />
vállalatait, a TVK ReMat Kft.-t és az Ecocenter Kft.-t, amely 803 millió forint nettó veszteséget eredményezett.<br />
21 Személyi jellegû ráfordítások<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Bérköltség 43.766 46.531<br />
Társadalombiztosítási járulék 17.194 18.219<br />
Egyéb személyi jellegû kifizetések 12.841 10.557<br />
Összesen 73.801 75.307<br />
A Társaság a munkavállalók társadalombiztosítási hozzájárulását azok alkalmazásának idôtartama alatt, a<br />
törvény által elôírt idôpontokban és módon fizeti és nincsen kötelezettsége társadalombiztosítási járadékfizetésre<br />
az alkalmazást követô idôszak vonatkozásában.<br />
70
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
22 Egyéb mûködési költségek<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Szervezet átalakítás költségeire képzett céltartalék 15.237 1.626<br />
Stratégiai készletek tárolásáért fizetett díj (KKKSZ díj) 15.084 17.279<br />
Bányajáradék 12.388 12.051<br />
Bérleti díjak 9.466 8.304<br />
Adók és hozzájárulások 6.455 9.444<br />
Egyéb külsô szolgáltatások 5.812 7.574<br />
Biztosítási díjak 4.377 2.522<br />
Külsô könyvviteli szolgáltatás díja 3.681 2.799<br />
Tanácsadási díjak 3.663 5.831<br />
Reklámköltségek 2.539 2.324<br />
Takarítási díjak 2.265 2.101<br />
Vagyonvédelemmel kapcsolatos költségek 2.216 1.892<br />
Bankköltség 1.628 2.399<br />
Környezetvédelmi termékdíj 1.582 1.611<br />
Káresemények 1.278 1.593<br />
Egyéb céltartalékok változása -587 -840<br />
Környezetvédelmi céltartalék változása -716 -1.057<br />
Mezôfelhagyási céltartalék változása -2.098 -1.224<br />
Követelések és kötelezettségek árfolyamvesztesége – 3.239<br />
Egyéb 11.081 11.002<br />
Összesen 95.351 90.470<br />
23 Pénzügyi mûveletek ráfordításai, nettó<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Devizahitelek árfolyamnyeresége 24.166 17.479<br />
Kapott kamatok 5.194 5.098<br />
Kapott osztalékok 430 492<br />
Befektetések értékesítésébôl származó nyereség 283 24<br />
Egyéb pénzügyi bevételek 213 342<br />
Pénzügyi mûveletek bevételei összesen 30.286 23.435<br />
Fizetett kamatok 17.364 20.279<br />
Céltartalék kamata 4.369 4.501<br />
Pénzügyi befektetések leírása 690 1.268<br />
Pénzügyi befektetések eladásának vesztesége – 120<br />
Egyéb pénzügyi ráfordítások 5.975 2.009<br />
Pénzügyi mûveletek ráfordításai összesen 28.398 28.177<br />
Pénzügyi mûveletek ráfordításai, nettó -1.888 4.742<br />
71
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
24 Társasági adó<br />
A mellékelt konszolidált pénzügyi beszá<strong>mol</strong>ókban szereplô adófizetési kötelezettség a 2002. és 2001. december<br />
31-én végzôdô évekre az alábbi elemekbôl áll:<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Tárgyévi társasági adó 1.023 2.242<br />
Halasztott társasági adó 916 -8.378<br />
Adófizetési kötelezettség / (követelés) összesen 1.939 -6.136<br />
Az alkalmazandó társasági nyereségadó kulcs a Csoport Magyarországon mûködô vállalatai esetében 2002-<br />
ben és 2001-ben egyaránt 18%.<br />
A Csoport tárgyévi társasági adófizetési kötelezettsége a Csoporthoz tartozó társaságok egyedi, a mûködésük<br />
szerinti országban hatályos törvények szerinti adózás alá esô nyeresége alapján kerül meghatározásra. A MOL<br />
Rt. 2002-ben 100%, 2001-ben pedig 70%-os társasági adókedvezményre jogosult bizonyos termék-elôállítást<br />
szolgáló beruházásoknak köszönhetôen. A 100%-os adókedvezményt várhatóan 2003-ban is igénybe veheti.<br />
A külföldi jogi személyeknek kifizetett osztalék esetén az osztalékra jogosultat 20%-os osztalékadó terheli, amelyet<br />
az illetôség szerinti országgal fennálló, kettôs adóztatás elkerülésérôl szóló egyezmények módosíthatnak.<br />
Amennyiben az osztalékot belföldi vagy külföldi természetes személy kapja 20%-os személyi jövedelemadó-fizetési<br />
kötelezettség keletkezik. Az adót mindkét esetben a kifizetô vonja le.<br />
A mellékelt konszolidált mérlegekben szereplô halasztott adó egyenlege 2002. és 2001. december 31-én az<br />
alábbi elemekbôl áll, a halasztott adó alapja szerinti bontásban:<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Értékcsökkenés és amortizáció -6.663 -94<br />
Csoporton belüli tranzakciók nem realizált eredménye 15.244 12.949<br />
Finanszírozási költségek aktiválása -8.509 -10.236<br />
Hazai kô<strong>olaj</strong>- és földgáz kutatási és feltárási költségek<br />
elszá<strong>mol</strong>ásából származó eltérések -14.452 -12.390<br />
Környezetvédelmi céltartalék 26.373 24.583<br />
Egyéb céltartalék 21.314 9.952<br />
Árfolyam különbözetek -30.872 -5.434<br />
Leányvállalatok vesztesége 34.737 31.589<br />
Leányvállalatok meg nem térülô vesztesége miatti csökkentô tétel -34.737 -31.589<br />
Vásárolt földgázkészlet leírása 10.317 14.300<br />
Felhalmozott adóveszteség 65.683 65.683<br />
Pénzügyi instrumentumok átértékelése -1.522 -825<br />
Egyéb 10.459 12.828<br />
Összesen 87.372 111.316<br />
Halasztott adó követelés 18.134 19.035<br />
Halasztott adó kötelezettség 587 –<br />
72
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
A magyar adózási szabályok alapján számított 2001. évi veszteség összege a következô négy évben használható<br />
fel a várható pozitív adóalapok csökkentésére.<br />
A számviteli nyereség alapján elvárt és a tényleges adófizetési kötelezettség közötti különbség számszerû levezetését<br />
az alábbi táblázat mutatja be:<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Adózás elôtti eredmény a mellékelt konszolidált eredménykimutatás szerint 66.923 1.164<br />
18%-os adókulcs alapján számított adófizetési kötelezettség 12.046 210<br />
Beruházási adókedvezmény -5.501 -1.316<br />
Halasztott adó eszközök átértékelése 535 -117<br />
Magyar adójogszabályok változásának hatása -437 -2.383<br />
Megtérülési idôszak módosítása -167 -1.608<br />
Leányvállalatok el nem ismert vesztesége 937 1.355<br />
Társult vállalkozásoktól származó, nem adózó bevételek -3.354 -2.510<br />
Meg nem térülô idôbeli eltérések -2.101 124<br />
Egyéb -19 109<br />
Társasági adófizetési kötelezettség összesen 1.939 -6.136<br />
25 Egy részvényre jutó nyereség<br />
Az egy részvényre jutó alap hozam számítása (az adózott eredménybôl az elsôbbségi részvények tulajdonosaira<br />
esô osztalék levonását követôen) a forgalomban lévô részvények súlyozott átlagos darabszáma alapján történik.<br />
Sem 2002-ben, sem pedig 2001-ben nem volt olyan tranzakció, ami ezt az értéket „hígítaná”.<br />
Forgalomban levô részvények Egy részvényre<br />
Eredmény darabszámának súlyozott átlaga jutó nyereség<br />
millió forint<br />
forint<br />
Egy részvényre jutó alap és hígított hozam 2001 1.241 97.837.761 13<br />
Egy részvényre jutó alap és hígított hozam 2002 65.262 96.658.661 675<br />
26 Pénzügyi instrumentumok<br />
Pénzügyi instrumentumok valós értéke<br />
A mérlegben szereplô pénzügyi instrumentumok a befektetések, egyéb befektetett eszközök, vevôkövetelések,<br />
egyéb forgóeszközök, pénzeszközök, a hosszú és rövid lejáratú hitelek, szállítók és egyéb kötelezettségek. A származékos<br />
ügyletek az egyéb befektetett eszközök, egyéb forgóeszközök és a szállítókötelezettségek, valamint az<br />
egyéb kötelezettségek között jelennek meg. A felsorolt eszközök és kötelezettségek mérlegértéke jól közelíti valós<br />
értéküket.<br />
Az 5. Jegyzetben kifejtettek szerint, a Társaság 2004. márciusáig érvényesíthetô vételi és eladási opciókkal<br />
rendelkezik a TVK Rt. tôkéjének 8%-át megtestesítô részvényekre. Az opciós díj az opciós idôszak alatt kerül leírásra<br />
a konszolidált eredménykimutatásban. Ezen opciók tôzsdén nem jegyzett pénzügyi instrumentumok. Az opciók<br />
tárgyát képezô TVK részvények tôzsdei kereskedelme nem elegendôen nagy volumenû ahhoz, hogy az opciók valós<br />
73
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
értékének meghatározásához megfelelô alapot szolgáltasson. Emiatt az opciók valós értéke nem határozható meg<br />
kellô bizonyossággal. A Társaság az opciókat TVK részvényre vonatkozó határidôs vásárlási szerzôdésként kezeli,<br />
és amortizált bekerülési értéken mutatja ki. Az opcióhoz kötôdô követelés összege 2002. december 31-én 806<br />
millió forint, (lásd 11. Jegyzet) míg a kapcsolódó kötelezettség értéke 845 millió forint (lásd 17. Jegyzet).<br />
Ugyanezen tételek értéke 2001. december 31-én 520 millió forint, illetve 553 millió forint volt.<br />
Pénzügyi kockázatkezelés<br />
(i) Hitelkockázat<br />
A Társaság számos ügyfélnek szállít termékeket vagy nyújt szolgáltatásokat. Figyelembe véve a szerzôdési volumeneket<br />
és a vevôk hitelképességét, sem egyedileg, sem összevontan nem áll fent jelentôs hitelkockázat. A<br />
Társaság által mûködtetett ellenôrzési folyamat biztosítja, hogy csak megfelelô pénzügyi háttérrel rendelkezô<br />
ügyfelek részére történik értékesítés és a hitelkockázat nem halad meg egy elfogadható szintet.<br />
A hitelkockázat által érintett lehetséges legnagyobb összeg a pénzügyi eszközök mérlegértéke, beleértve a<br />
származékos ügyleteket.<br />
(ii) Kamatkockázat<br />
A Társaság kamatkockázati politikája szerint a kamatozó kötelezettségek legalább 25%-a, legfeljebb 75%-a<br />
lehet fix kamatozású. 2002. december 31-én a Társaság hosszú lejáratú hiteleinek 25%-a volt fix kamatozású, a<br />
kamatswap ügyletek hatását is figyelembe véve.<br />
A Társaság a változó kamatozású hitelek kamatkockázatát kamatswap ügyletekkel fedezi. Ezen fedezeti<br />
ügyletek kamatfizetési periódusa hat hónap, ami összhangban áll a fedezett hitelek kamatfizetési idôszakaival.<br />
2002. december 31-én a Társaságnak két kamatswap megállapodása volt érvényben, 16 millió USD, illetve<br />
33 millió USD alapösszegben, 2004-es, illetve 2003-as lejárattal. A kamatswap megállapodások 2002. év végi<br />
illetve 2001. év végi valós értéke 585 millió forint kötelezettség illetve 941 millió forint kötelezettség volt (lásd<br />
17. Jegyzet).<br />
Mindkét érvényben lévô kamatswap megállapodás pénzáram-fedezeti ügyletnek minôsül.<br />
A Társaság devizában fennálló, változó kamatozású hitelei a kamatkockázatának és árfolyamkockázatának<br />
mérséklésére devizacserés kamatswap ügyleteket köt. Ezen fedezeti ügyletek kamatfizetési periódusa az alapügylettel<br />
összhangban hat hónap.<br />
2002. december 31-én a Társaság négy 2004-ig, illetve 2006-ig érvényes devizacserés kamatswap ügylettel<br />
rendelkezik, melyek összesített névleges értéke 60 millió EUR. A kapcsolódó követelés és kötelezettség 2002.<br />
december 31-én 96 millió (lásd 11. Jegyzet) forint illetve 929 millió forint (lásd 17. Jegyzet). 2001-ben nem volt<br />
ilyen jellegû ügylet.<br />
A Terméktároló Rt., a MOL Rt. teljeskörûen konszolidált leányvállalata, 2002-ben kötött egy 2003-as lejáratú<br />
kamatswap megállapodást, melynek valós értéke 2002. végén 30 millió forint kötelezettség.<br />
74
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
(iii) Likviditáskockázat<br />
A Társaság likviditási politikája elôírja, hogy biztosítani kell a Pénzügyi Stratégia megvalósításához elegendô<br />
pénzeszköz, lehívható hitelkeret rendelkezésre állását. A lehívható, fel nem használt hitelösszeg 2002. év végén<br />
171.885 millió forint, amelybôl 135.849 millió forint hosszú lejáratú. Ez utóbbi összegbôl 62.696 millió forint azonnal<br />
lehívható a MOL illetve a MOL-on keresztül finanszírozott leányvállalatok pénzügyi szükségleteinek kielégítésére,<br />
14.862 millió forint bizonyos MOL projektek elôrehaladásával összhangban vehetô igénybe, míg 58.291 millió forint<br />
a TVK-hoz tartozik.<br />
(iv) Árfolyamkockázat<br />
A Társaság többféle devizakonverziós ügylet és opció útján valósítja meg az árfolyamkockázatok kezelését,<br />
amelyek az üzletmenettel és finanszírozási tevékenységgel kapcsolatos külföldi pénznemben történô pénzáramok<br />
révén jönnek létre.<br />
A Társaság árfolyamkockázatát fôként a jelentôs USD alapú kô<strong>olaj</strong> és földgázimport eredményezi. Bár az <strong>olaj</strong>termékek<br />
eladási ára is USD-függô, a földgáz értékesítési árak forintban szabályozottak. Ebbôl eredôen a Társaság<br />
nettó árfolyamkitettsége USD-ban jelentkezik.<br />
A Társaság árfolyamkockázati politikája az elôzô bekezdésben ismertetett USD kitettség csökkentésére irányul,<br />
határidôs USD/HUF vásárlás és EUR/USD opciók alkalmazása útján. Alacsonyabb költségei miatt ez utóbbi<br />
képvisel nagyobb súlyt.<br />
A Társaság két hosszútávú nemzetközi földgázszállítási szerzôdéssel rendelkezik, melyek esetében az elszá<strong>mol</strong>ás<br />
SDR alapon történik. A szerzôdésben foglalt SDR alapú árkalkuláció az IAS 39 szerint egy SDR/USD swap<br />
beágyazott származékos ügyletnek minôsül. Ez az ügylet az alapul szolgáló szerzôdéstôl elkülönítésre került, és a<br />
gázszállítási szerzôdés pénzáram-fedezeti ügyleteként kerül kimutatásra. A beágyazott SDR pénzáram-fedezeti<br />
ügylet valós értéke 2002. december 31-én 2.950 millió forint nettó követelés (lásd 7. Jegyzet).<br />
A Társaság bizonyos rövid lejáratú hiteleivel kapcsolatos árfolyamkockázatait is EUR/USD opciókkal fedezi.<br />
A Társaság az árfolyamkockázat lefedését szolgáló származékos ügyleteit a hitelek esetében valós értékû<br />
fedezeti ügyletként, egyébként különálló származékos ügyletként szá<strong>mol</strong>ja el, és valós értéken mutatja ki.<br />
2002. december 31-én a rövid lejáratú hitelek árfolyamkockázatának fedezetére kötött származékos ügyletek<br />
valós értéke 2.263 millió forint nettó kötelezettség (lásd 17. Jegyzet) az alapügyletek jelentôs árfolyamnyereségének<br />
következtében. Ugyanezen idôpontra vonatkozóan a jövôbeli gázvásárlások árfolyamkitettségét<br />
mérséklô származékos ügyletek valós értéke 41 millió forint nettó követelés.<br />
2001. december 31-én a rövid lejáratú hitelek árfolyamkockázatára kötött fedezeti ügyletek valós értéke 741<br />
millió forint követelés volt (lásd 11. Jegyzet). Az alapanyag és termékszállítási szerzôdésekkel kapcsolatban nem<br />
voltak nyitott pozíciók.<br />
Tömegáru árkockázat<br />
A MOL, mint integrált <strong>olaj</strong>- és gázipari vállalkozás, mind eladóként, mind vásárlóként tömegáru árkockázatnak<br />
van kitéve. A fôbb tömegáru kockázatok: kô<strong>olaj</strong>ár kockázat a hazai termelés mennyiségében, finomítói margin kockázat<br />
a feldolgozott termékek mennyiségében, valamint fûtô<strong>olaj</strong> és gáz<strong>olaj</strong> árkockázat az importált földgáz mennyiségében.<br />
Ez utóbbi kockázatot a földgáz importár meghatározási módja hozza létre.<br />
75
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
2002-ben a Kockázatkezelés a Társaság finomítói margin kitettségének fedezését állította középpontba. A kockázat<br />
kezelésére Elôre Fizetett Finomítói Margin Swap és Forward ügyletek szolgáltak, ahol a Társaság elôre<br />
értékesítette az érintett idôszakokra vonatkozó finomítói marginját (a kô<strong>olaj</strong>termékek súlyozott átlagára, csökkentve<br />
a Brent jegyzett árfolyammal) és elôre megkapta a swap fix lábát. Ez az ügylet az IAS 39 alapján nem minôsül<br />
fedezeti ügyletnek, különálló származékos ügyletként kerül elszá<strong>mol</strong>ásra. Az ebbôl származó kötelezettség valós<br />
értéke 2002. december 31-én 469 millió forint, míg 2001. december 31-én 9.069 millió forint volt (lásd 17.<br />
Jegyzet). A Társaság továbbá swap ügyleteket kötött kô<strong>olaj</strong>ra és <strong>olaj</strong>termékekre olyan esetekben, amikor a fizikailag<br />
lebonyolított alapügylet ezt szükségessé tette. Az ügylet 2002. elsô negyedévében lezárult, így a mérleg fordulónapján<br />
nincs ebbôl származó követelés vagy kötelezettség. 2001. december 31-én az ilyen ügyletekbôl fennálló<br />
pozíció értéke 381 millió forint nettó kötelezettség volt (lásd 17. Jegyzet).<br />
Annak érdekében, hogy a Társaság mérsékelje egy esetleges iraki háború miatt várható nagyarányú gáz<br />
importár növekedés kedvezôtlen hatásait, 2002-ben a MOL vételi opciókat vásárolt krízis helyzet kezelésére. A<br />
fedezeti ügyletek költségének csökkentése érdekében a Társaság úgy döntött, hogy IPE Brent-et és IPE Gasoil-t<br />
választ a formulában használt FOB MED Fueloil 1% és a FOB MED Gasoil 0,2% helyett. A helyettesítô fedezeti<br />
ügylet használata szokványos azokban az esetekben, amikor a védelem krízishelyzet miatt válhat szükségessé.<br />
2002. december 31-én ezen helyettesítô fedezeti ügyletek valós értéke 1.822 millió forint nettó követelés (lásd<br />
11. Jegyzet).<br />
27 Mérlegen kívüli kötelezettségek<br />
Adott garanciák<br />
A MOL Csoporton kívüli felek részére vállalt garanciák összege 119 millió forint.<br />
Jelzáloggal terhelt eszközök<br />
A Csoportnak 4.720 millió forint értékben vannak jelzálogként lekötött eszközei, amely egy leányvállalat által<br />
felvett hitelek biztosítékául szolgálnak. A MOL Rt.-nek nincsenek jelzáloggal terhelt eszközei.<br />
Szerzôdéses beruházási kötelezettségek<br />
A szerzôdéses beruházási kötelezettségek értéke 2002. december 31-én 37.465 millió forint, amelybôl<br />
34.212 millió forint az EU-2005-benzin/gáz<strong>olaj</strong> minôségeket biztosító fejlesztési projekt-csomaghoz kapcsolódik.<br />
A 2004. végére befejezôdô beruházás tényleges forrásigénye 2003-ban és 2004-ben fog jelentkezni. A további<br />
szerzôdéses beruházási kötelezettség tárgyi eszközök és immateriális javak beszerzésére vonatkozik.<br />
Földgázvásárlási kötelezettségek, Take-or-Pay és Ship-or-Pay szerzôdések<br />
A Társaság több beszerzési forrásával – Panrusgas, Ruhrgas, O&G Ltd., Eurobridge, Gas de France – hosszú<br />
távú földgázvásárlási szerzôdéseket kötött a múltban, hogy fogyasztói számára megbízható szolgáltatást nyújthasson.<br />
2002. december 31-tôl ezen szerzôdések 160,1 milliárd m 3 földgáz beszerzésére vonatkoznak (szerzôdéses<br />
mennyiségek 2001-2015 között 15 C-on, amelybôl 134,6 milliárd m 3 take-or-pay kötelezettség mellett<br />
érvényes), megközelítôleg 7.789 milliárd forint értékben (amelybôl 3.191 milliárd forint take or pay kötelezettség<br />
mellett érvényes) a 2015-ben végzôdô idôszakban.<br />
A Társaság hosszú távú ship-or-pay alapú földgázszállítási szerzôdést kötött az OMV-vel, melynek köszönhetôen<br />
2016-ig földgázszállítási joggal rendelkezik a HAG termékvezetéken. 2002. december 31-én a hátralévô 14 évre<br />
vonatkozó összesített fizetési kötelezettség ezen szerzôdésbôl adódóan 34.416 millió forint.<br />
76
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
A MOL várakozása szerint a hazai gázpiac részben vagy teljes egészében liberalizálásra kerül középtávon. A<br />
Gáztörvény tervezete alapján, amelyet a Parlament várhatóan 2003. elsô felében tárgyal és 2004. januártól lép<br />
életbe, a feljogosított fogyasztók földgázt az általuk választott szállítóktól piaci áron vásárolhatnak. A nem feljogosított<br />
fogyasztók számára azonban a gázárak legalább 2007. júliusig továbbra is szabályozottak maradnának és az<br />
új árszabályozás, amely várhatóan 2004. januárban lép életbe, az import gáz költségét a fogyasztókra hárítaná,<br />
amíg az import árak egy bizonyos sávban mozognának a lakossági fogyasztóknak nyújtott árkiegészítés mellett.<br />
Amikor a fogyasztói árakat liberalizálják, az esetlegesen olcsóbb importbeszerzési forrással rendelkezô piaci<br />
szereplôk megjelenése következtében lehetséges, hogy a MOL meglevô hosszú távú gázbeszerzési szerzôdései az<br />
azokban foglalt take-or-pay típusú kötelezettségek miatt potenciálisan veszteségessé válnának. (Potenciálisan<br />
veszteségesnek azon szerzôdést nevezzük, amelyben a kötelezettség szerzôdés szerinti teljesítésének elkerülhetetlen<br />
költsége meghaladja annak elvárt gazdasági hasznait a hátralévô futamidô alatt.) A Gáztörvény tervezete<br />
szerint a Magyar Energia Hivatal korlátozhatja a földgázimportot, amennyiben bizonyítani lehet, hogy az ilyen<br />
import jelentôs gazdasági hátrányokat és pénzügyi nehézségeket okozhat a hosszú távú gázbeszerzési szerzôdés<br />
kötelezettje vagy jogosultja számára.<br />
Mivel a jövôbeni piaci helyzet kritikus elemei nem ismertek – beleértve, de nem korlátozva a gázárak jövôbeni<br />
trendjét az európai piacon, a hazai gázkereslet alakulását, a feljogosított fogyasztók szabad piacra történô<br />
kilépésének tényleges mértékét, az importszabályozásokat és korlátozásokat stb. – jelenleg nem meghatározható,<br />
hogy van-e olyan hosszútávú szerzôdésekbôl származó kötelezettség, melyeket meg kellene jeleníteni ezen éves<br />
beszá<strong>mol</strong>óban.<br />
Földgáz tranzit szerzôdések<br />
A Társaság hosszú távú take-or-pay földgáz tranzit szerzôdést kötött a NIS céggel 1998-ban, ami alapján a<br />
NIS 2003-tôl 2017. december 31-ig terjedô idôszakban 49.6 milliárd m 3 földgázt szállíthat a MOL csôvezeték<br />
hálózatán. A Jugoszlávia ellen bevezetett ENSZ korlátozások miatt a szerzôdés felfüggesztésre került 2001.<br />
júliusáig. 2001. július 31-én került aláírásra az a szerzôdésmódosítás, amely meghatározza a 2001-2003 között<br />
szerzôdött mennyiségeket. Ebben a szerzôdésmódosításban a 2003. évre rögzített éves mennyiséget (2 milliárd<br />
m 3 ) a NIS szerzôdésmódosításakor prognosztizált földgázfogyasztásának lassúbb felfutása miatt nem tudja elvinni,<br />
ezért a felek a jelenleg aláírás alatt lévô 3. számú szerzôdésmódosításban a 2003. évi szállítandó mennyiséget<br />
1,85 milliárd m 3 -ben határozták meg.<br />
Ugyancsak take-or-pay tranzit szerzôdés keretében nyújtunk szállítási szolgáltatást az Energoinvest/BH-GAS<br />
(Bosznia-Hercegovina) részére. A bosnyák partner rövidtávú mennyiségi felfutásának az eredeti ütemtervhez képest<br />
tapasztalt jelentôs elmaradásának eredményeként, a felek módosították a szerzôdést 2001. június 19-én, 2001.<br />
január 1-i visszamenôleges hatállyal. A módosítás értelmében 8,22 milliárd m 3 földgáz továbbítására kerül sor<br />
összesen, melybôl a 2003-2018. március 31-e között szállítandó mennyiség 7,3 milliárd m 3 tesz ki.<br />
Mindkét szerzôdés alapján a másik fél köteles fizetni a szállítási költséget a take or pay záradék alapján.<br />
Földgáz értékesítési kötelezettségek<br />
A Társaság 2020-ig 3.197 milliárd forint értékben (106 milliárd m 3 15 C-on) földgáz értékesítésére vállalt<br />
szerzôdéses kötelezettséget, fôként a regionális gázszolgáltatók igényeinek fedezésére.<br />
77
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
Lízing, bérlet<br />
A Csoport jövôben felmerülô lízing és bérleti díj fizetési kötelezettsége 6.396 millió forint, amelybôl 3.116 millió<br />
forint 2003-ban, 2.663 millió forint 2004. és 2008. között, 617 millió forint pedig ezt követôen válik<br />
esedékessé. A kötelezettség jelentôs része a hazai kutatási tevékenységhez kapcsolódik.<br />
Hosszú távú szerzôdések szolgáltatások vásárlására<br />
A Társaság rendelkezik telekommunikációs és számviteli szolgáltatási szerzôdésekkel, melyekbôl eredôen a<br />
2003-2008-ig terjedô idôszakban 28.955 millió forint fizetési kötelezettsége származhat.<br />
Peres ügyek<br />
A Csoport szokásos mûködése során több peres ügyben is érintetté vált. Jelenleg nincs folyamatban olyan<br />
peres ügy, melynek kimenetele jelentôs negatív hatással lehet a Csoport pénzügyi helyzetére, eszközeire, eredményére<br />
vagy üzleti tevékenységére. Azon peres ügyek összesített perértéke, melyekben a Csoport mint alperes<br />
szerepel 8.534 millió forint,ezek kapcsán 891 millió forint céltartalék képzésére került sor. A Csoport ugyancsak<br />
indított pereket mások ellen, ezek összértéke 6.996 millió forint.<br />
Környezetvédelmi kötelezettségek<br />
A Csoport a valószínûsíthetô és számszerûsíthetô környezetvédelmi kötelezettségekre céltartalékot képzett<br />
(Lásd 16. jegyzet). Elsôsorban az almásfüzítôi finomítónál és a TVK Rt.-nél vannak olyan további környezeti<br />
szennyezôdések, amelyek mértékének, kiterjedésének és a kapcsolódó kármentesítéseknek a költsége jelenleg<br />
nem számszerûsíthetô. Ezek meghatározása érdekében a Csoport folyamatos vizsgálatokat és munkákat végez.<br />
Jukosz vegyesvállalati megállapodás<br />
2002. december 19-én Moszkvában a MOL és a Jukosz aláírták az oroszországi Zapadno-Malobalik mezô<br />
közös fejlesztésére és kitermelésére vonatkozó közös vállalati szerzôdést. A megegyezés értelmében a projektet<br />
egy Oroszországban 50-50 százalékos tulajdonmegosztásban bejegyzett vegyes vállalat fogja megvalósítani. A társaságot<br />
az igazgatóság irányítja és felügyeli, amelynek 3 tagját a MOL, 3 tagját a Jukosz jelöli ki. A MOL által fizetendô<br />
összes hozzájárulás összege 100 millió USD, ami a projekt 50%-ára nyújt fedezetet. A partnerek várhatóan<br />
mintegy 300-350 millió USA dollárt fektetnek be a termelési kapacitás kiépítésére. A projekt megvalósítás révén<br />
a MOL megduplázza éves <strong>olaj</strong>kitermelését, a Jukosszal való együttmûködés erôsítése pedig hozzájárul az <strong>olaj</strong>ellátás<br />
biztonságához. A szerzôdésben meghatározott feltételek 2003. március 17-én teljesültek teljeskörûen, így<br />
mindkét fél ettôl az idôponttól gyakorolhatja a szerzôdésben meghatározott jogait, illetve mindkét felet ettôl az<br />
idôponttól kezdve terhelik a szerzôdésben foglalt kötelezettségek.<br />
28 A mérleg fordulónapját követô események<br />
2003. január 31-én a MOL szerzôdést írt alá a földgáz-kiskereskedelmi portfóliójába tartozó Zsámbékgáz Rtben,<br />
MOL-GÁZ Kft-ben, Turulgáz Rt-ben és Gerecsegáz Rt.-ben meglévô többségi részesedéseinek értékesítésére<br />
vonatkozóan. A megállapodás-csomag a Társaság eddigi divesztíciós törekvéseinek egyik legjelentôsebb eredménye.<br />
A részesedések együttes könyv szerinti értéke 2002. december 31-én 8,4 milliárd forint volt. A vételár 20,6<br />
milliárd forint, mely a MOL-GÁZ Kft. leányvállalati kölcsöneinek átvállalását és azonnali megfizetését valamint külsô<br />
kötelezettségeihez kapcsolódó anyavállalati garanciáinak átvállalását is magában foglalja. A tranzakciók zárásához<br />
a Gazdasági Versenyhivatal illetve a MOL-GÁZ Kft. esetében a Magyar Energia Hivatal jóváhagyása is szükséges,<br />
amelyeket a Társaság várhatóan 2003. második negyedévében kap meg. 2003. március 5-én a MOL szerzôdést<br />
írt alá a 100%-os tulajdonában álló Rotary Rt. értékesítésére vonatkozóan. A részesedés eladási ára 3 milliárd<br />
forint. A tranzakciónak várhatóan nem lesz jelentôs eredményhatása. A tranzakció zárásához a Gazdasági<br />
Versenyhivatal jóváhagyása is szükséges, amit a Társaság várhatóan 2003. második negyedévében kap meg. A<br />
tranzakciót követôen a MOL középtávú szerzôdés keretében folytatja együttmûködését a Rotary Rt.-vel.<br />
78
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
29 Jegyzetek a konszolidált cash-flow kimutatásokhoz<br />
a) A leányvállalatok értékesítéséhez kapcsolódó nettó pénzáramlás elemzése<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Leányvállalatok pénzeszközei -265 -15.329<br />
Értékesítésbôl befolyt pénzeszközök 5.773 31.737<br />
Leányvállalatok értékesítéséhez kapcsolódó nettó pénzáramlás 5.508 16.408<br />
Leányvállalatok értékesítésével kapcsolatos nettó eszközök áramlása<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Immateriális javak 1.358 130<br />
Tárgyi eszközök -9.855 -38.187<br />
Befektetett pénzügyi eszközök -70 -578<br />
Halasztott adó eszköz – -143<br />
Készletek -6.228 -6.351<br />
Vevôkövetelések -2.425 -4.077<br />
Egyéb követelések -1.700 -6.821<br />
Pénzeszközök -265 -15.329<br />
Eszközök -19.185 -71.356<br />
Céltartalékok 75 64<br />
Külsô tulajdonosok 2.852 1.140<br />
Hosszú lejáratú hitelek 1.037 18.772<br />
Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek – 3.791<br />
Szállítók 777 3.743<br />
Egyéb kötelezettségek 6.460 21.623<br />
Források 11.201 49.133<br />
Értékesített nettó eszközök -7.984 -22.223<br />
Leányvállalatok értékesítésén elért nyereség (lásd 20. jegyzet) 729 6.644<br />
Közbensô eredmény kiszûrése -630 –<br />
Kapott ellenérték 9.343 28.867<br />
MOL Szlovákia értékesítésével összefüggésben kapott elôleg -3.570 3.570<br />
Mínusz: jövôben befolyó ellenérték – -700<br />
Nettó pénzeszköz beáramlás 5.773 31.737<br />
b) Hosszú lejáratú hitelek felvétele<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Hosszú lejáratú hitelek állományának növekedése 50.792 42.068<br />
Ebbôl nem pénzmozgás: devizahitelek nem realizált árfolyamnyeresége / vesztesége 18.777 11.869<br />
Hosszú lejáratú hitelek felvétele 69.569 53.937<br />
79
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
30 Szegmens információk<br />
2002 Immateriális<br />
javak és tárgyi Értékcsök- Vevôi Szállítói Tárgyi<br />
Értékesítés Üzleti eszközök kenés és követelések kötelezett- eszközök<br />
nettó árbevétele eredmény beszerzése értékvesztés nettó ségek nettó nettó értéke<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
Kutatás-termelés 4.486 51.303 16.846 17.788 638 5.498 72.511<br />
Feldolgozás és Kereskedelem 652.886 37.835 20.677 27.216 56.057 45.683 185.951<br />
Gáz 359.639 -81 9.606 11.280 42.557 28.944 100.953<br />
Vegyipar 123.510 -1.459 20.164 10.043 20.788 4.748 93.075<br />
Központ és egyéb 19.136 -30.774 8.486 5.281 1.419 6.812 20.249<br />
Szegmensek közötti átadás – 345 – – – – –<br />
Összesen 1.159.657 57.169 75.779 71.608 121.459 91.685 472.739<br />
2002. január 1-tôl a Társaság döntése értelmében az 5. Jegyzetben részletezett SIC 33 elôírásaival<br />
összhangban teljeskörûen konszolidálja a TVK-t. Ugyanettôl a dátumtól kezdôdôen menedzsment beszá<strong>mol</strong>ási<br />
szempontból a Csoport négy fô termelô egységre oszlik: Kutatás-termelés, Feldolgozás és Kereskedelem, Gáz,<br />
valamint Vegyipar.<br />
Az értékesítés nettó árbevétele a Csoporton kívülre történô értékesítések árbevételét tartalmazza. 2002-ben<br />
a Kutatás-termelés, a Feldolgozás és Kereskedelem, a Gáz, Vegyipar valamint a Központ és egyéb szegmensek<br />
vállalat<strong>csoport</strong>on belüli értékesítésbôl származó árbevétele rendre 152.389 millió forint, 240.822 millió forint,<br />
22.397 millió forint, 48.675 millió forint és 12.894 millió forint volt.<br />
Az egyes szegmensek üzleti eredménye magában foglalja mind a külsô vevôk felé, mind a Csoporton belül más<br />
szegmensek felé történô értékesítések eredményét. A Kutatás-termelés belföldön kitermelt kô<strong>olaj</strong>at kondenzátumokat<br />
és PB gázt ad át a Feldolgozás és Kereskedelemnek, valamint földgázt a Gáz szegmensnek. A<br />
Feldolgozás és Kereskedelem vegyipari nyersanyagokat, propilént és izobutánt ad át a Vegyiparnak és a Vegyipar<br />
különféle termékeket ad át a Feldolgozás és Kereskedelemnek. A belsô transzferárak az aktuális piaci árakon alapulnak.<br />
A földgáz transzferár a szabályozott nagykereskedelmi ár (nem számítva a 2000. novembertôl a nem<br />
lakossági szektorban, az 500 m 3 /óra fogyasztás feletti vásárlói körnél történt áremelést) tárolási, szállítási és<br />
készletezési díjjal csökkentve, amely 2001-ben és 2002-ben is az aktuális piaci ár alatt volt. Az egyes szegmensek<br />
eredményei tartalmazzák az adott szegmenshez tartozó teljeskörûen konszolidált leányvállalatok eredményeit is.<br />
A mûtrágya elôállító Nitrogénmûvek Rt. eredményei a Központ és egyéb szegmensben szerepelnek.<br />
A szegmensek közötti átadás tartalmazza az üzemi eredményre gyakorolt nem realizált nyereségének változását.<br />
Nem realizált eredmény akkor keletkezik, amikor az átadott termék az idôszak végén készleten marad és<br />
csak a következô idôszakban kerül értékesítésre a Csoporton kívülre. Szegmens eredmény szempontból az átadó<br />
azonnal az átadás idôpontjában kimutatja az eredményt. Azonban társasági szinten csak a harmadik fél részére<br />
történô értékesítés idôpontjában kerül elszá<strong>mol</strong>ásra az eredmény. Az elôzô években a nem realizált eredményhatás<br />
nem került elkülönítetten kimutatásra, hanem az átvevô szegmens eredményében szerepelt. Nem realizált<br />
eredmény keletkezik a Kutatás-termelésbôl a Gáz szegmensbe illetve a Feldolgozás és Kereskedelembôl a Vegyipar<br />
szegmensbe történô átadáskor.<br />
80
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
2002-ben a MOL Rt. értékesítette a MOL Szlovákiát, egy teljeskörûen konszolidált leányvállalatot a Slovnaft<br />
részére. Mivel ez a leányvállalat a Feldolgozás és Kereskedelem szegmenshez tartozott, a tranzakció teljes 1,7<br />
mrd Ft-os nyeresége a Feldolgozás és Kereskedelem szegmens eredményében szerepel. Azonban a nyereség<br />
36,2%-a (a MOL Slovnaft-ban lévô részesedésének arányával egyezôen) kiszûrésre került. A kiszûrés a szegmensek<br />
közötti átadás soron szerepel.<br />
2002 Immateriális<br />
javak és tárgyi Értékcsök- Vevôi Szállítói Tárgyi<br />
Értékesítés Üzleti eszközök kenés és követelések kötelezett- eszközök<br />
nettó árbevétele eredmény beszerzése értékvesztés nettó ségek nettó nettó értéke<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
Kutatás-termelés 6.169 67.164 12.920 19.947 1.204 5.639 76.974<br />
Feldolgozás és Kereskedelem 671.311 70.136 24.524 26.447 55.538 38.435 198.285<br />
Gáz 329.029 -122.170 5.284 13.093 57.105 34.225 103.524<br />
Vegyipar 139.141 4.985 7.024 10.545 21.158 5.055 86.255<br />
Központ és egyéb 29.119 -24.857 8.305 5.294 3.163 7.311 23.752<br />
Szegmensek közötti átadás – 1.565 – – – – –<br />
Összesen 1.174.769 -3.177 58.057 75.326 138.168 90.665 488.790<br />
2001. január 1-tôl a korábban a Feldolgozás és Kereskedelem szegmensben kimutatott gáz szállítási eszközök<br />
üzemeltetése átkerült a Gáz szegmensbe. Az elôzô idôszak adatai az összehasonlíthatóság érdekében módosításra<br />
kerültek.<br />
A Kutatás-termelés, a Feldolgozás és Kereskedelem, a Gáz, a Vegyipar, valamint a Központ és egyéb szegmensek<br />
belsô értékesítésbôl elért árbevétele 2001-ben 159.444 millió forint, 209.476 millió forint, 24.869 millió<br />
forint, 58.795 millió forint illetve 14.344 millió forint volt.<br />
Mivel a MOL Csoport tevékenységét 2002. január 1-tôl négy fô termelô egységre osztotta, az elôzô év adatai<br />
is ezzel összhangban módosításra kerültek.<br />
31 Tranzakciók kapcsolt felekkel<br />
Társult vállalkozásokkal illetve egyéb részesedésként kimutatott kapcsolt vállalkozásokkal folytatott üzleti tranzakciók<br />
2002 2001<br />
millió forint<br />
millió forint<br />
Vevôkövetelések kapcsolt vállalkozásoktól 9.438 12.144<br />
Szállítókötelezettségek kapcsolt vállalkozásokkal szemben 29.680 31.095<br />
Értékesítés nettó árbevétele kapcsolt vállakozások felé 79.341 77.622<br />
A Társaság vásárolt illetve értékesített különbözô termékeket és szolgáltatásokat kapcsolt vállalkozásoktól<br />
illetve kapcsolt vállalkozások részére a normális üzletmenet keretein belül 2002-ben és 2001-ben egyaránt.<br />
Valamennyi tranzakció piaci viszonyok mellett került lebonyolításra.<br />
81
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
Juttatások az Igazgatóság és a Felügyelô Bizottság számára<br />
Az Igazgatóság külsô tagjainak díjazása 2002. és 2001. során 24 millió, illetve 17 millió forint volt. Emellett,<br />
az Igazgatóság külsô tagjai egy hosszútávú ösztönzési rendszerben vesznek részt, melynek részleteit a 14. Jegyzet<br />
tartalmazza. A MOL által alkalmazott Igazgatósági tagok a felsôvezetôi juttatásokon felül Igazgatósági tagságukért<br />
nem részesülnek külön juttatásban. A Felügyelô Bizottság tagjai 20 millió forint illetve 21 millió forint juttatásban<br />
részesültek 2002-ben, illetve 2001-ben.<br />
Az Igazgatóság, a Felügyelô Bizottság és a menedzsment tagjai által birtokolt részvények<br />
2002 2001<br />
Részvény darabszám Részvény darabszám<br />
Igazgatóság 38.542 14.110<br />
Felügyelô Bizottság 1.698 2.191<br />
Menedzsment 21.697 14.904<br />
Összesen 61.937 31.205<br />
A Társaság vezetésének tagjaival történt tranzakciók<br />
Az Igazgatóság három tagjához kapcsolódó különbözô vállalkozások nyújtottak 2002. során tanácsadási szolgáltatásokat<br />
a MOL Csoport számára összesen közel 50 millió forint értékben.<br />
A Felügyelô Bizottság egyik tagja tulajdonos a szlovák Slovbena a.s. és Slovintegra a.s. társaságokban, mely<br />
társaságokkal 2002. novemberében a Társaság megállapodást kötött a Slovnaft a.s.-ben meglévô teljes 31,6%-<br />
os részesedésük megvásárlásáról, illetve zártkörû MOL részvénykibocsátásról (Lásd 6. jegyzet).<br />
Teljesítmény arányos hosszú távú ösztönzési rendszer<br />
A MOL Rt. Közgyûlése 2001. április 27-én jóváhagyta azt a hosszú távú ösztönzési rendszert, amely alapján<br />
az igazgatóság külsôs tagjai fix összegû, a MOL részvény árfolyama, valamint a BUX index részvényei árfolyamának<br />
egymáshoz viszonyított arányán alapuló részvényjuttatásban részesülnek. A rendszer alapján 100%-os teljesítés<br />
esetén az igazgatóság elnöke 41.500 USD-nek, az igazgatósági tagok 25.000 USD-nek megfelelô mértékû<br />
részvényjuttatásra jogosultak. Minden igazgatósági tag 25.000 USD-nek megfelelô fix részvényjuttatásban<br />
részesül (41.500 USD az Igazgatóság külsôs elnöke részére). A 2001. április 1-tôl 2002. március 31-ig terjedô<br />
teljesítési idôszakra vonatkozóan – az elôírt 1 év várakozási idô elteltével – 19.272 db MOL részvényre lesznek<br />
jogosultak a külsô igazgatósági tagok amely nem tartalmazza a már távozott külsô igazgatósági tagok 10.282 db<br />
MOL részvény juttatását.<br />
A felsôvezetôk számára is – 2000. évtôl kezdôdôen – hosszútávú ösztönzési rendszer került bevezetésre, a<br />
teljesítmény mérése ugyanazon elvek szerint történik, mint az Igazgatóság esetében, viszont a teljesítési idôszak<br />
minden év január 1-tôl december 31-ig tart. A kifizethetô maximális összeg az éves alapfizetés 50-60% között<br />
alakul, melyet, 2 év várakozási idôvel részvény formájában juttat a Társaság. A hosszútávú ösztönzési rendszer<br />
alapján összesen 33.255 db MOL részvényjuttatás lett jóváhagyva a felsôvezetôk számára 2002. évre<br />
vonatkozóan. Rövid távú ösztönzôként 240 millió forint lett jóváhagyva a felsôvezetôk számára, a 2001-es év teljesítmény<br />
mutatóinak értékelése alapján.<br />
82
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
A Csoportban további különbözô társasági és egység szintû ösztönzési rendszerek vannak közel 200 vezetô<br />
beosztású alkalmazott számára, akik munkája jelentôs és közvetlen hatással lehet a Csoport nyereséges<br />
mûködésére. A hosszútávú ösztönzési rendszer keretében összesen 83.162 MOL részvényjuttatás míg a<br />
rövidtávú ösztönzési rendszer keretében 240 millió forint juttatás lett jóváhagyva a fô teljesítmény mutatók<br />
értékelésével összhangban.<br />
Az Igazgatóság és a Felügyelô Bizottság tagjai részére nyújtott hitelek<br />
Sem az Igazgatóság, sem a Felügyelô Bizottság tagjai részére nem került sor hitel nyújtására.<br />
32 A magyar számviteli szabványok és az IFRS szerinti konszolidált pénzügyi beszá<strong>mol</strong>ók közötti<br />
eltérések levezetése<br />
A Magyar Számviteli Törvény 1992. január 1-én lépett hatályba és azóta többször módosult. Az új, 2000. évi<br />
C. törvény, amely 2001. január 1-én lépett életbe, közelebb hozta a magyar számvitelt az IFRS-hez. A számviteli<br />
alapelvek kialakításában meghatározó volt az EU 4., 7. és 8. direktívája, azonban ezek bizonyos vonatkozásban<br />
még mindig eltérnek az IFRS-tôl.<br />
A következô táblázat mutatja a magyar, nem konszolidált saját tôke egyeztetését az IFRS beszá<strong>mol</strong>óhoz.<br />
Mérleg szerinti<br />
Jegyzett tôke Tartalékok eredmény Saját tôke<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
2001. december 31. – MSZSZ 98.400 286.411 -73.826 310.985<br />
IFRS konszolidáció hatása – 76 4.026 4.102<br />
Külsô tulajdonosok részesedése az IFRS szerint – -5.347 3.258 -2.089<br />
IFRS módosítások:<br />
- Halasztott adó ii) – 15.333 6.163 21.496<br />
- Termelôberendezések értékcsökkenése v) – 5.649 -646 5.003<br />
- Környezetvédelmi kötelezettségekre<br />
képzett céltartalék i) – -21.751 21.751 –<br />
- Mezôfelhagyási kötelezettségekre<br />
képzett céltartalék i) – -18.916 20.016 1.100<br />
- Saját részvények visszavásárlása -582 -2.249 33 -2.798<br />
- Successful Efforts módszer szerinti<br />
elszá<strong>mol</strong>ásra történô áttérés hatása – -1.708 3.069 1.361<br />
- Finanszírozási költségek aktiválása iii) – 13.966 -3.556 10.410<br />
- Kutatási, termelési eszközök értékvesztése – -422 422 –<br />
- Feldolgozó eszközök értékvesztése – -1.432 2.540 1.108<br />
- Külföldi kutatási eszközök értékvesztése – -1.523 756 -767<br />
- Tunéziai termelô eszközök<br />
értékvesztésének visszafordítása – 1.891 16.815 18.706<br />
- Külföldi felszá<strong>mol</strong>ási költségekre<br />
képzett céltartalékok – -443 -97 -540<br />
- Pénzügyi eszközök átértékelése iv) – -1.067 2.682 1.615<br />
- TVK opció amortizációja – – -2.371 -2.371<br />
- Egyéb – -446 206 -240<br />
2001. december 31. – IFRS 97.818 268.022 1.241 367.081<br />
83
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
Mérleg szerinti<br />
Jegyzett tôke Tartalékok eredmény Saját tôke<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
2002. december 31. – MSZSZ 98.400 208.259 47.780 354.439<br />
IFRS konszolidáció hatása – 1.791 -556 1.235<br />
Külsô tulajdonosok részesedése az IFRS szerint – -1.728 1.941 213<br />
IFRS módosítások:<br />
- Halasztott adó ii) – 23.992 1.364 25.356<br />
- Termelôberendezések értékcsökkenése v) – 5.003 -831 4.172<br />
- Mezôfelhagyási kötelezettségekre<br />
képzett céltartalék i) – 1.100 -300 800<br />
- Saját részvények visszavásárlása -5.155 -20.926 -316 -26.397<br />
- Successful Efforts módszer szerinti<br />
elszá<strong>mol</strong>ásra történô áttérés hatása – 1.361 1.749 3.110<br />
- Finanszírozási költségek aktiválása iii) – 10.410 -1.713 8.697<br />
- Feldolgozó eszközök értékvesztése – -843 121 -722<br />
- Külföldi kutatási eszközök értékvesztése – -767 – -767<br />
- Pénzügyi eszközök átértékelése iv) – 18.107 18.304 36.411<br />
- TVK opció amortizációja – -540 -646 -1.186<br />
- Származékos ügyletek (IAS 39) vi) – 4.328 -2.709 1.619<br />
- Szoftverekkel kapcsolatos – -2.371 1.033 -1.338<br />
- Egyéb – -242 41 -201<br />
2002. december 31. – IFRS 93.245 246.934 65.262 405.441<br />
i) Céltartalékok<br />
2001. január 1-tôl a céltartalékokra vonatkozó magyar szabályok szerinti elôírások megegyeznek az IFRS szerintivel,<br />
ezáltal 2001. december 31-ével azok értékében nincs különbség. Azonban, tekintettel arra, hogy az<br />
MSZSZ nem rendelkezik a diszkontálásról, az IFRS szerint kamatköltségként elszá<strong>mol</strong>t diszkonthatás az MSZSZ<br />
szerinti beszá<strong>mol</strong>óban az egyéb ráfordítások között kerül kimutatásra.<br />
ii) Halasztott adó<br />
Az IFRS elôírja a halasztott adó eszköz vagy kötelezettség kimutatását minden idôbeli adóeltérésre, ha ezen<br />
eszközök és kötelezettségek elszá<strong>mol</strong>t értéke a jövôbeni adóalapot képezô nyereség meghatározásakor érvényesíthetô<br />
lesz. Az MSZSZ nem teszi lehetôvé ilyen eszköz vagy kötelezettség felvételét a mérlegbe.<br />
iii) Finanszírozási költségek aktiválása<br />
Az IFRS megengedi azon finanszírozási költségek aktiválását, amelyek közvetlenül eszköz beszerzéshez vagy<br />
eszköz-elôállításhoz kapcsolhatóak. A finanszírozási költségek magukba foglalhatják az árfolyam különbözetnek a<br />
kamatot helyettesítô részét is. Az MSZSZ az árfolyam különbözeteket nem engedi aktiválni, de a finanszírozáshoz<br />
kapcsolódó kamat aktiválását elôírja a minôsített eszközökre.<br />
84
J E G Y Z E T E K A N E M Z E T K Ö Z I S Z Á M V I T E L I S Z A B V Á N Y O K S Z E R I N T<br />
E L K É S Z Í T E T T K O N S Z O L I D Á L T P É N Z Ü G Y I K I M U T A T Á S O K H O Z<br />
iv) Deviza konverzió<br />
Az IFRS szerint a külföldi pénzértékre szóló monetáris eszközöket és kötelezettségeket év végi árfolyamon kell<br />
értékelni. Az MSZSZ szerint ettôl eltérôen, a teljes nettó nem realizált árfolyamnyereséget korábban el kellett<br />
határolni a késôbbi idôszakok árfolyamveszteségének ellentételezésére. 2003. január 1-tôl azonban ez a módszer<br />
megváltozott oly módon, hogy a 2002. végéig elhatárolt, felhalmozott nem realizált árfolyamnyereséget a<br />
következô öt év során kell feloldani. Az MSZSZ lehetôvé teszi a beruházási hiteleken keletkezett nem realizált<br />
árfolyamveszteségek elhatárolását, maximálisan az idôszak összes nem realizált nettó veszteségének nagyságáig.<br />
Továbbá az MSZSZ a külföldi pénznemben meghatározott befektetéseket monetáris eszközként kezeli, így ezek a<br />
befektetések év végén átértékelés tárgyát képezik.<br />
v) Termelô eszközök értékcsökkenése<br />
Az IFRS szerint a termelôeszközökre termelésarányosan kell értékcsökkenést elszá<strong>mol</strong>ni, figyelembe véve a<br />
becsült összes bizonyított készletet minden mezônél. A MOL Rt. 1996. december 31. elôtt minden termelôeszközt<br />
a várható hasznos élettartam alapján lineárisan értékcsökkentett.<br />
vi) Származékos ügyletek<br />
Az IAS 39 hatályba lépésével egyidejûleg, az MSZSZ ugyancsak hatályba léptetett bizonyos szabályozásokat a<br />
származékos ügyletek elszá<strong>mol</strong>ásával kapcsolatosan. Azonban a magyar szabályozás óvatosabb a valós érték<br />
meghatározásakor, mivel nem minden nem realizált nyereség kerül elszá<strong>mol</strong>ásra. Ezenkívül a cash-flow fedezeti<br />
ügylet koncepciója sem került bevezetésre az MSZSZ által, az ilyen fedezeti ügyletek vesztesége ugyanolyan módon<br />
kerül elszá<strong>mol</strong>ásra, mint az egyedi származékos ügyletek esetében.<br />
85
Hatékonyság
ÖSSZEFOGLALÓ PÉNZÜGYI ADATOK (IFRS)<br />
Eredménykimutatás a december 31-vel végzôdô évre<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
módosított<br />
módosított<br />
Értékesítések és egyéb,<br />
a mûködésbôl származó bevételek 640.091 749.400 1.039.264 1.190.143 1.166.930<br />
Mûködési költségek 568.079 693.360 997.261 1.193.320 1.109.761<br />
Üzleti tevékenység eredménye 72.356 56.040 42.003 -3.177 57.169<br />
Nettó eredmény54.168 35.417 20.240 1.241 65.262<br />
Mérleg a december 31-vel végzôdô évre<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
módosított<br />
módosított<br />
Befektetett eszközök 403.413 485.438 614.692 635.897 630.721<br />
Forgóeszközök 214.402 257.445 317.936 372.745 328.763<br />
Eszközök összesen 617.815 742.883 932.628 1.008.642 959.484<br />
Saját tôke összesen 307.046 363.716 379.813 367.081 405.441<br />
Külsô tulajdonosok részesedése 6.289 6.262 5.672 74.063 68.714<br />
Hosszú lejáratú kötelezettségek 195.334 216.863 327.156 265.957 195.035<br />
Rövid lejáratú kötelezettségek 109.146 156.042 219.987 301.541 290.294<br />
Források összesen 617.815 742.883 932.628 1.008.642 959.484<br />
Cash-flow a december 31-vel végzôdô évre<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
millió forint millió forint millió forint millió forint millió forint<br />
módosított<br />
módosított<br />
Üzleti tevékenységbôl származó<br />
nettó készpénz 98.954 142.912 49.376 71.412 167.845<br />
Befektetési tevékenységre felhasznált<br />
nettó készpénz -112.586 -115.992 -170.616 -45.343 -65.213<br />
Finanszírozási mûveletekbôl<br />
származó cash-flow 13.612 -18.163 114.063 -6.292 -118.292<br />
Készpénz nettó csökkenése/növekedése -20 8.757 -7.177 19.777 -15.660<br />
87
FÔBB MÛKÖDÉSI ADATOK<br />
Bizonyított nettó szénhidrogénkészletek alakulása<br />
Földgáz Kô<strong>olaj</strong> Kombinált<br />
millió m 3 Bcf kt millió hordó ktoe million boe<br />
Összes magyarországi készlet<br />
1998. december 31-én 35.444 1.252 6.688 49 35.244 257<br />
Készletátértékelés -2.416 -85 2.574 19 3.897 28<br />
Új felfedezés, feltárás 214 8 553 4 745 5<br />
Termelés -3.158 -112 -1.132 -8 -3.989 -29<br />
Készletvásárlás, vagy értékesítés – – – – – –<br />
1999. december 31-én 30.083 1.063 8.683 63 35.897 262<br />
Készletátértékelés 1.659 58 103 3 700 14<br />
Új felfedezés, feltárás 3.438 122 1.734 13 5.387 41<br />
Termelés -2.965 -105 -1.041 -8 -3.651 -28<br />
Készletvásárlás, vagy értékesítés – – – – – –<br />
2000. december 31-én 32.215 1.138 9.479 72 3.383 289<br />
Készletátértékelés 2.328 82 455 3 1.926 15<br />
Új felfedezés, feltárás 2.828 100 1.715 13 4.136 31<br />
Termelés -3.101 -110 -979 -7 -3.629 -27<br />
Készletvásárlás, vagy értékesítés – – – – – –<br />
2001. december 31-én 34.270 1.210 10.670 81 40.766 308<br />
Készletátértékelés -2.189 -77 100 1 -1.864 -14<br />
Új felfedezés, feltárás 1.016 36 – – 948 7<br />
Termelés -2.932 -104 -956 -7 -3.443 -26<br />
Készletvásárlás, vagy értékesítés – – – – – –<br />
2002. december 31-én 30.165 1.065 9.814 74 36.408 275<br />
Külföldi készlet (Tunézia)<br />
1998. december 31-én 1.038 36 1.731 12.6 2.568 18.7<br />
Készletátértékelés -852 -29 -1.420 -10 -2.063 -15<br />
Új felfedezés, feltárás – – – – – –<br />
Termelés -22 -1 -36 – -59 –<br />
Készletvásárlás, vagy értékesítés – – – – – –<br />
1999. december 31-én 164 6 275 2.0 446 3.5<br />
Készletátértékelés<br />
Új felfedezés, feltárás<br />
Termelés -3 – -4 – -7 –<br />
Készletvásárlás, vagy értékesítés -162 -6 -271 -2 -439 -4<br />
2000. december 31-én – – – – – –<br />
Készletátértékelés – – – – – –<br />
Új felfedezés, feltárás – – – – – –<br />
Termelés – – – – – –<br />
Készletvásárlás, vagy értékesítés – – – – – –<br />
88
Földgáz Kô<strong>olaj</strong> Kombinált<br />
millió m 3 Bcf kt millió hordó ktoe million boe<br />
2001. december 31-én – – – – – –<br />
Készletátértékelés – – – – – –<br />
Új felfedezés, feltárás – – – – – –<br />
Termelés – – – – – –<br />
Készletvásárlás, vagy értékesítés – – – – – –<br />
2002. december 31-én – – – – – –<br />
Összes szénhidrogénkészlet (hazai és külföldi)<br />
1998. december 31-én 36.482 1.288 8.419 61 37.812 276<br />
Összes szénhidrogénkészlet (hazai és külföldi)<br />
1999. december 31-én 30.247 1.069 8.958 65 36.343 266<br />
Összes szénhidrogénkészlet (hazai és külföldi)<br />
2000. december 31-én 32.215 1.138 9.479 72 38.333 289<br />
Összes szénhidrogénkészlet (hazai és külföldi)<br />
2001. december 31-én 34.270 1.210 10.670 81 40.766 308<br />
Összes szénhidrogénkészlet (hazai és külföldi)<br />
2002. december 31-én 30.165 1.065 9.814 74 36.408 275<br />
Átlagos termelési költségek alakulása<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
Kô<strong>olaj</strong><br />
USD/hordó 6,00 5,84 5,09 5,54 6,44<br />
Földgáz<br />
USD/millió köbláb (MMcf) 444,9 462,7 421,7 400,2 508,5<br />
Kutatási információk<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
Tesztelt kutak 43 (3) 38 (4) 16 (2) 26 (2) 17 (2)<br />
ebbôl kutatófúrás (ebbôl külföldi) 16 (3) 17 (3) 7 (2) 16 (2) 9 (2)<br />
kô<strong>olaj</strong>találat (ebbôl külföldi) 5 (1) 3 (–) 1 (–) 2 – (–)<br />
földgáztalálat (ebbôl külföldi) 2 (–) 2 (1) – (–) 5 (1) 2 (1)<br />
meddô kút (ebbôl külföldi) 9 (2) 12 (2) 6 (2) 9 (1) 7 (1)<br />
ebbôl feltárófúrás 27 (–) 21 (1) 9 (–) 10 8 (–)<br />
kô<strong>olaj</strong>találat (ebbôl külföldi) 14 (–) 11 (–) 1 (–) 10 6 (–)<br />
földgáztalálat (ebbôl külföldi) 12 (–) 8 (–) 8 (–) – 2 (–)<br />
meddô kút (ebbôl külföldi) 1 (–) 2 (1) – (–) – – (–)<br />
Szénhidrogén-termelés (bruttó adatok) (kt)<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
Kô<strong>olaj</strong>termelés 1.258 1.243 1.136 1.064 1.050<br />
Kondenzátum-termelés 357 282 279 270 245<br />
PB-termelés 158 192 201 195 192<br />
Egyéb gáztermék 90 39 45 42 42
Földgáz termelés és értékesítés (millió m 3 )<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
Hazai termelés nettó száraz 3.872 3.396 3.249 3.226 3.101<br />
Import 8.728 9.014 9.047 9.587 10.700<br />
Tárolói különbözet -367 -44 -115 544 -411<br />
ebbôl hazai -45 10 -101 101 -442<br />
ebbôl import -322 -54 -14 443 31<br />
Összes forrás 12.233 12.366 12.181 13.358 13.390<br />
Gázszolgáltatóknak 8.954 9.112 8.739 9.800 9.531<br />
Erômûvi értékesítés 1.900 1.973 1.687 1.880 2.278<br />
Ipari és egyéb fogyasztóknak 1.055 948 1.202 1.173 1.074<br />
Veszteség és saját felhasználás 324 333 553 505 508<br />
Összes értékesítés és felhasználás 12.233 12.366 12.181 13.358 13.390<br />
Földgáz tárolói záró mobil készlet, millió m 3<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
Hazai 478,4 462,3 554,2 392,5 348,1<br />
Import 1.858,8 1.844,5 1.833,4 1.359,4 1.724,0<br />
Összes 2.337,2 2.306,8 2.387,6 1.751,9 2.072,1<br />
Kô<strong>olaj</strong>-feldolgozási adatok, kt<br />
1998 1999 2000 2001 2002<br />
Feldolgozott hazai kô<strong>olaj</strong> 1.208 1.200 1.091 1.002 1.001<br />
Feldolgozott import kô<strong>olaj</strong> 5.627 5.774 5.710 5.840 4.989<br />
Teljes kô<strong>olaj</strong>-feldolgozás 6.835 6.974 6.801 6.842 5.990<br />
Gazolin-feldolgozás 340 287 274 259 223<br />
Egyéb alapanyag-feldolgozás 795 631 593 773 1.202<br />
Teljes feldolgozott mennyiség 7.970 7.892 7.668 7.874 7.415<br />
Bér- és közös feldolgozás 280 – – – –<br />
Átlagos desztillációs kihasználtság 69 63 62 74 85<br />
Kô<strong>olaj</strong> termék-értékesítési adatok, kt<br />
1998 1999* 2000* 2001** 2002**<br />
Belföldi termék-értékesítés 5.528 5.404 5.339 4.472 4.061<br />
Gáz- és tüzelô<strong>olaj</strong>ok 1.661 1.617 1.777 1.692 1.735<br />
Motorbenzinek 1.211 1.202 1.147 1.130 1.133<br />
Fûtô<strong>olaj</strong>ok 1.318 1.254 1.063 1.146 567<br />
Speciális és vegyipari benzin 787 790 820 11 11<br />
Bitumenek 238 226 219 202 234<br />
Kenôanyagok 47 38 37 49 38<br />
Egyéb termékek 266 278 276 242 343<br />
90
1998 1999* 2000* 2001** 2002**<br />
Export értékesítés 1.805 1.944 1.921 2.258 2 544<br />
Gáz- és tüzelô<strong>olaj</strong>ok 861 971 837 995 1 351<br />
Benzinek 391 460 421 576 545<br />
Kenôanyagok 94 81 89 72 67<br />
Bitumenek 113 95 126 104 111<br />
Egyéb termékek 346 337 449 511 470<br />
Összes termék-értékesítés 7.333 7.348 7.260 6.730 6.605<br />
*Megjegyzés: MOL-<strong>csoport</strong>; ** MOL-<strong>csoport</strong> vegyipari alapanyagok nélkül<br />
Vegyipari termelési adatok, kt<br />
2000 2001 2002<br />
ethylene 368 359 365<br />
LDPE 108 107 113<br />
HDPE 191 184 194<br />
PP 231 260 278<br />
Vegyipari termék értékesítési adatok, kt<br />
2000 2001 2002<br />
Belföldi értékesítés 351 381 397<br />
Export értékesítés 401 396 421<br />
Összes termék-értékesítés 752 777 818<br />
Teljes munkaidôs átlagos létszám, fô<br />
1998 1999 2000 2001* 2002*<br />
Kutatás és termelés 4.001 3.970 2.415 2.203 2.154<br />
Feldolgozás és kereskedelem 7.168 7.172 7.318 6.077 4.454<br />
Gáz 143 672 676<br />
Társasági szolgáltatások 2.411 2.115 1.512 1.004 688<br />
Központ és egyéb 381 387 554 526 541<br />
MOL Rt. összesen 13.961 13.642 11.942 10.482 8.513<br />
Leányvállalatok 6.179 6.842 6.074 7.027 6.755<br />
MOL-<strong>csoport</strong> 20.140 20.484 18.016 17.509 15.268<br />
* a TVK-val együtt<br />
Záró létszám, fô<br />
1998 1999 2000 2001* 2002*<br />
MOL Rt. 14.048 12.585 10.796 9.390 7.296<br />
Leányvállalatok 6.418 6.336 5.761 7.048 5.568<br />
MOL-<strong>csoport</strong> 20.466 18.921 16.557 16.438 12.864<br />
* a TVK-val együtt<br />
91
KIEGÉSZÍTÔ OLAJ- ÉS GÁZIPARI INFORMÁCIÓK A US<br />
GAAP SFAS 69-NEK MEGFELELÔEN (NEM AUDITÁLT)<br />
A) Készletek<br />
A bizonyított készlet olyan kô<strong>olaj</strong>- és gázkészletre vonatkozó mennyiségi becslés, amely figyelembe<br />
véve a jelenlegi gazdasági és mûködési feltéteket, geológiai és mérnöki adatatok alapján gazdaságosan<br />
kitermelhetô. A bizonyított kifejlesztett készlet, olyan készlet, amely a meglévô eszközök és technológia<br />
alkalmazásával gazdaságosan kitermelhetô. A közzétett készletadatok nem tartalmazzák azon<br />
felfedezésekhez rendelhetô mennyiségeket, melyek jelenleg még nem bizonyítottak, hiszen a technikai,<br />
pénzügyi és egyéb feltételek nem teszik lehetôvé azok gazdaságos kifejlesztését, kitermelhetôségét.<br />
Kô<strong>olaj</strong>- és gázkészlet mennyiségi értékére egészen pontosan becslést nem lehet adni, hiszen az alkalmazott<br />
becslési módszer szubjektív döntési elemeket is tartalmaz, ezért a becslés maga idôrôl-idôre<br />
átvizsgálás tárgyát képezi.<br />
Az év végi becsült nettó bizonyított kô<strong>olaj</strong>- és földgázkészlet értékeket és az abban történt évközi<br />
változásokat az alábbi tábla mutatja.<br />
Kô<strong>olaj</strong> és kondenzátumok (kt) Földgáz (millió m 3 )<br />
Konszolidált vállalatokTársult Konszolidált vállalatok Társult<br />
Hazai Külföldi Összesen vállalatokÖsszesen Hazai Külföldi Összesen vállalatokÖsszesen<br />
Készlet 2000.<br />
december 31-én 14.938 – 14.938 – 14.938 30.283 – 30.283 – 30.283<br />
Korábbi becslések módosítása -194 – -194 – -194 3.091 – 3.091 – 3.091<br />
Mezôkiterjesztés és új találatok 1.484 – 1.484 – 1.484 2.556 – 2.556 – 2.556<br />
Improved recovery alkalmazása 470 – 470 – 470 -215 – -215 – -215<br />
Készletek vásárlása – – – – – – – – – –<br />
Készletek értékesítése – – – – – – – – – –<br />
Termelés -1.379 – -1.379 – -1.379 -2.964 – -2.964 – -2.964<br />
Készlet 2001.<br />
december 31-én 15.319 – 15.319 – 15.319 32.751 – 32.751 – 32.751<br />
Korábbi becslések módosítása 53 – 53 – 53 -2.658 – -2.658 – -2.658<br />
Mezôkiterjesztés és új találatok 38 – 38 – 38 967 – 967 – 967<br />
Improved recovery alkalmazása 11 – 11 – 11 37 – 37 – 37<br />
Készletek vásárlása – – – – – – – – – –<br />
Készletek értékesítése – – – – – – – – – –<br />
Termelés -1.357 – -1.357 – -1.357 -2.754 – -2.754 – -2.754<br />
Készlet 2002.<br />
december 31-én 14.064 – 14.064 – 14.064 28.343 – 28.343 – 28.343<br />
Bizonyított, kifejlesztett készlet<br />
2000. december 31-én 9.691 – 9.691 – 9.691 24.165 – 24.165 – 24.165<br />
2001. december 31-én 7.357 – 7.357 – 7.357 18.506 – 18.506 – 18.506<br />
2002. december 31-én 6.609 – 6.609 – 6.609 13.488 – 13.488 – 13.488<br />
92
Kô<strong>olaj</strong>, kondenzátum és földgáz (kt egyenérték)<br />
Konszolidált Társult Összesen<br />
vállalatokvállalkozások<br />
Hazai Külföldi Összesen<br />
Készlet 2000. december 31-én 38.333 – 38.333 – 38.333<br />
Korábbi becslések módosítása 1.926 – 1.926 – 1.926<br />
Mezôkiterjesztés és új találatok 3.843 – 3.843 – 3.843<br />
Improved recovery alkalmazása 294 – 294 – 294<br />
Készletek vásárlása – – – – –<br />
Készletek értékesítése – – – – –<br />
Termelés -3.629 – -3.629 – -3.629<br />
Készlet 2001. december 31-én 40.767 – 40.767 – 40.767<br />
Korábbi becslések módosítása -1.845 – -1.845 – -1.845<br />
Mezôkiterjesztés és új találatok 893 – 893 – 893<br />
Improved recovery alkalmazása 36 – 36 – 36<br />
Készletek vásárlása – – – – –<br />
Készletek értékesítése – – – – –<br />
Termelés -3.443 – -3.443 – -3.443<br />
Készlet 2002. december 31-én 36.408 – 36.408 – 36.408<br />
Bizonyított, kifejlesztett készlet<br />
2000. december 31-én 28.098 – 28.098 – 28.098<br />
2001. december 31-én 21.605 – 21.605 – 21.605<br />
2002. december 31-én 17.165 – 17.165 – 17.165<br />
B) Aktivált eszközérték<br />
Kô<strong>olaj</strong> és földgáz kutató és termelô tevékenységet szolgáló tárgyi eszközök és immateriális javak<br />
összesített bruttó értékét, halmozott értékcsökkenését, értékvesztését valamint nettó könyv szerinti<br />
értékét az adott évek fordulónapjára vonatkozóan az alábbi tábla mutatja.<br />
millió Ft<br />
Konszolidált Társult Összesen<br />
vállalatokvállalkozások<br />
Hazai Külföldi Összesen<br />
2000. december 31-én<br />
Bruttó érték 171.699 2.800 174.498 – 174.498<br />
Bizonyított vagyonhoz kapcsolt 171.699 2.800 174.498 – 174.498<br />
Nem bizonyított vagyonhoz kapcsolt – – – – –<br />
Halmozott, értékcsökkenés, értékvesztés -83.556 -1.092 -84.648 – -84.648<br />
Nettó könyv szerinti érték 88.143 1.708 89.851 – 89.851<br />
2001. december 31-én<br />
Bruttó érték 184.107 2.947 187.055 – 187.055<br />
Bizonyított vagyonhoz kapcsolt 184.107 2.947 187.055 – 187.055<br />
Nem bizonyított vagyonhoz kapcsolt – – – – –<br />
Halmozott, értékcsökkenés, értékvesztés -106.121 -1.892 -108.013 – -108.013<br />
Nettó könyv szerinti érték 77.986 1.055 79.041 – 79.041<br />
2002. december 31-én<br />
Bruttó érték 200.898 2.916 203.814 – 203.814<br />
Bizonyított vagyonhoz kapcsolt 200.898 2.916 203.814 – 203.814<br />
Nem bizonyított vagyonhoz kapcsolt – – – – –<br />
Halmozott, értékcsökkenés, értékvesztés 121.852 1.932 123.784 – 123.784<br />
Nettó könyv szerinti érték 79.046 984 80.030 – 80.030<br />
93
C) Felmerült költségek<br />
Az év során kô<strong>olaj</strong>- és földgázvagyon megszerzésére, kutatásra és mezôfejlesztésre fordított összeg,<br />
függetlenül attól, hogy aktiválásra kerül vagy költségként kerül elszá<strong>mol</strong>ásra.<br />
millió Ft Konszolidált Társult Összesen<br />
vállalatokvállalkozások<br />
Hazai Külföldi Összesen<br />
2002. december 31-én végzôdô évre<br />
Készlet megszerzése 26 195 221 – 221<br />
Bizonyított készlet 26 195 221 – 221<br />
Nem bizonyított készlet – – – –<br />
Kutatási tevékenység 10.889 2.098 12.987 – 12.987<br />
Geológiai és geofizikai mérések 4.940 40 4.980 – 4.980<br />
Kútfúrás 5.893 946 6.839 – 6.839<br />
Bérleti díjak, egyéb 56 1.112 1.168 – 1.168<br />
Mezôfejlesztés 7.977 – 7.977 – 7.977<br />
ÖSSZES FELMERÜLT KÖLTSÉG 18.892 2.293 21.185 – 21.185<br />
2001. december 31-én végzôdô évre<br />
Készlet megszerzése 179 135 314 – 314<br />
Bizonyított készlet 179 135 314 – 314<br />
Nem bizonyított készlet – – – – –<br />
Kutatási tevékenység 9.388 4.618 14.006 – 14.006<br />
Geológiai és geofizikai mérések 3.158 409 3.567 – 3.567<br />
Kútfúrás 5.967 3.428 9.395 – 9.395<br />
Bérleti díjak, egyéb 263 781 1.044 – 1.044<br />
Mezôfejlesztés 5.792 – 5.792 – 5.792<br />
ÖSSZES FELMERÜLT KÖLTSÉG 15.359 4.753 20.112 – 20.112<br />
2000. december 31-én végzôdô évre<br />
Készlet megszerzése 360 382 742 – 742<br />
Bizonyított készlet 360 382 742 – 742<br />
Nem bizonyított készlet – – – – –<br />
Kutatási tevékenység 8.981 2.601 11.582 – 11.582<br />
Geológiai és geofizikai mérések 3.938 1.007 4.945 – 4.945<br />
Kútfúrás 4.561 1.213 5.774 – 5.774<br />
Bérleti díjak, egyéb 481 381 862 – 862<br />
Mezôfejlesztés 7.321 – 7.321 – 7.321<br />
ÖSSZES FELMERÜLT KÖLTSÉG 16.662 2.983 19.645 – 19.645<br />
94
D) EREDMÉNY<br />
Kô<strong>olaj</strong>- és földgáztermelési tevékenység <strong>csoport</strong> szintû eredménye, figyelmen kívül hagyva a finanszírozási<br />
költségeket és az ehhez kapcsolódó adóhatást.<br />
millió Ft Konszolidált Társult Összesen<br />
vállalatokvállalkozások<br />
Hazai Külföldi Összesen<br />
2002. december 31-én végzôdô évre<br />
Értékesítés 116.611 – 116.611 – 116.611<br />
küldô félnek történô értékesítés 722 – 722 – 722<br />
belsô átadások 115.889 – 115.889 – 115.889<br />
Termelési költségek -28.499 – -28.499 – -28.499<br />
Kutatási költségek -7.421 -1.932 -9.353 – -9.353<br />
Értékcsökkenés, értékvesztés -15.568 -18 -15.586 – -15.586<br />
Egyéb eredményre ható tételek -3.755 -702 -4.457 – -4.457<br />
Adózás elôtti eredmény 61.368 -2.652 58.716 58.716<br />
Adó – -2 -2 – -2<br />
MÛKÖDÉSBÔL SZÁRMAZÓ EREDMÉNY 61.368 -2.654 58.714 – 58.714<br />
2001. december 31-én végzôdô éve<br />
Értékesítés 127.722 – 127.722 – 127.722<br />
küldô félnek történô értékesítés 116 – 116 – 116<br />
belsô átadások 127.606 – 127.606 – 127.606<br />
Termelési költségek -27.587 – -27.587 – -27.587<br />
Kutatási költségek -6.257 -4.618 – – -<br />
Értékcsökkenés, értékvesztés -18.082 -51 -18.133 – -18.133<br />
Egyéb eredményre ható tételek -994 138 -856 – -856<br />
Adózás elôtti eredmény 74.802 -4.531 70.271 – 70.271<br />
Adó -10.936 – -10.936 – -10.936<br />
MÛKÖDÉSBÔL SZÁRMAZÓ EREDMÉNY 63.866 -4.531 59.335 – 59.334<br />
2000. december 31-én végzôdô éve<br />
Értékesítés 138.004 1.113 139.117 – 139.117<br />
küldô félnek történô értékesítés 209 1 113 1 322 – 1 322<br />
belsô átadások 137.795 – 137.795 – 137.795<br />
Termelési költségek -24.880 -65 -24.945 – -24.945<br />
Kutatási költségek -7.039 -2.601 -9.640 – -9.640<br />
Értékcsökkenés, értékvesztés -15.326 -1.101 -16.426 – -16.426<br />
Egyéb eredményre ható tételek -399 5.440 5.041 – 5.041<br />
Adózás elôtti eredmény 90.360 2.786 93.146 – 93.146<br />
Adó -12.332 – -12.332 – -12.332<br />
MÛKÖDÉSBÔL SZÁRMAZÓ EREDMÉNY 78.028 2.786 80.814 – 80.814<br />
Megjegyzés<br />
(1) A külföldi szegmens 2000. évi egyéb bevétele tartalmazza a Tunéziai és Egyiptomi érdekeltség eladásából származó<br />
nyereséget.<br />
(2) A hazai vállalatok esetében 2000. és a 2001. évben 5,4%-os tényleges adókulccsal szá<strong>mol</strong>tunk a 2001. évi összes<br />
tevékenységbôl származó negatív adóalap ellenére.<br />
95
E/1) Jövôbeli diszkontált nettó pénzáramok standardizált értéke<br />
A bizonyított készletek kitermelésébôl származó jövôbeli nettó pénzáramok standardizált értéke a<br />
következô képpen kerül meghatározásra:<br />
1. Az év végi gazdasági feltételek figyelembe vételével meghatározásra kerül a bizonyított készlet<br />
mennyiség jövôbeli kitermelésének ütemezése.<br />
2. A bizonyított készlet értékesítésébôl származó jövôbeli becsült pénzáramok év végi árszinten kerülnek<br />
meghatározásra.<br />
3. A jövôbeli pénzáramokat csökkentik a becsült termelési költségek (beleértve a szállítási költséget<br />
és a bányajáradékot), jövôbeni fejlesztési és egyéb költségek (javarészt mezôfelhagyási és karbantartási<br />
költségek). A becslések év végi gazdasági feltételeken alapulnak.<br />
4. A jövôbeli nyereségadó meghatározása az év végén érvényes törvényi adókulcs, és adókedvezmények<br />
figyelembevételével történik. Az adóalap számításánál a nettó pénzáramot csökkenti a termelést<br />
szolgáló eszközök adótörvény szerinti értékcsökkenése.<br />
5. A jelenérték meghatározása az SFAS 69 elôírásai szerinti 10%-os diszkontráta alkalmazásával<br />
történik.<br />
A jövôbeli diszkontált nettó pénzáramok standardizált értékét nem lehet úgy értelmezni, hogy az a<br />
társaság kô<strong>olaj</strong>- és földgázvagyonának valós értékét mutatja. A valós érték meghatározásánál többek<br />
között figyelembe kellene venni azon készleteket is melyek jelenleg nem bizonyítottak, az ár- és költségszintek<br />
jövôbeli változásait, valamint a jelenérték meghatározásához olyan diszkontfaktor alkalmazása<br />
szükséges, amely jobban jellemzi az idô múlását és a becslésekben rejlô kockázatokat.<br />
HUF million 2000 2001 2002<br />
Konszolidált vállalatokKonszolidált vállalatokKonszolidált vállalatok<br />
Hazai Külföldi Összesen Hazai Külföldi Összesen Hazai Külföldi Összesen<br />
Jövôbeni bejövô pénzáramok 1.807.007 – 1.807.007 1.635.231 – 1.635.231 1.426.639 – 1.426.639<br />
Jövôbeni termelési költségek -416.048 – -416.048 -411.163 – -411.163 -379.752 – -379.752<br />
Jövôbeni fejlesztési<br />
és egyéb költségek -130.863 – -130.863 -164.233 – -164.233 -169.089 – -169.089<br />
Jövôbeni adóráfordítás -175.667 – -175.667 -161.735 – -161.735 -141.651 – -141.651<br />
Jövôbeni nettó pénzáram 1.084.429 – 1.084.429 898.100 – 898.100 736.147 – 736.147<br />
Diszkont hatás -472.404 – -472.404 -393.267 – -393.267 -318.551 – -318.551<br />
Jövôbeli diszkontált<br />
nettó pénzáramok<br />
standardizált értéke 612.025 – 612.025 504.833 – 504.833 417.596 – 417.596<br />
2003. év elején a Kormány elfogadta és a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium az Országgyûlés elé terjesztette<br />
a földgázellátásról szóló törvényjavaslatát. A törvényjavaslat és a végrehajtási rendeletek várhatóan kedvezôtlenül<br />
befolyásolják a jövôbeni termelés gazdaságosságát bizonyos hazai gázmezôkön. Ennek pontos hatását csak<br />
a végrehajtási rendeletek elfogadása után lehet megfelelô biztonsággal számszerûsíteni.<br />
96
E/2) Jövôbeli diszkontált nettó pénzáramok standardizált értékének változása<br />
millió Ft Konszolidált Társult Összesen<br />
vállalatokvállalkozások<br />
Hazai Külföldi Összesen<br />
2000. december 31 612.025 – 612.025 – 612.025<br />
Kô<strong>olaj</strong> és fölgáz értékesítés,<br />
csökkentve a termelési költségekkel -100.478 – -100.478 – -100.478<br />
Eladási ár és termelési költség<br />
változásának hatása -147.087 – -147.087 – -147.087<br />
Felfedezésbôl, kiterjesztésbôl, IOR-bôl<br />
származó nettó pénzáram 54.437 – 54.437 – 54.437<br />
Jövôbeni termeléshez kapcsolódó<br />
fejlesztési költségváltozás 4.662 – 4.662 – 4.662<br />
Év során felmerült fejlesztési költség 5.792 – 5.792 – 5.792<br />
Év során felmerült egyéb költség 5.102 – 5.102 – 5.102<br />
Készleteladás és készletvásárlás miatti változás – – – – –<br />
Készletbecslések felülvizsgálata miatti változás -729 – -729 – -729<br />
Diszkont feloldása 70.100 – 70.100 – 70.100<br />
Nyereségadó nettó változása 1.010 – 1.010 – 1.010<br />
2001. december 31 504.833 – 504.833 – 504.833<br />
Kô<strong>olaj</strong> és fölgáz értékesítés,<br />
csökkentve a termelési költségekkel -87.391 – -87.391 – -87.391<br />
Eladási ár és termelési költség<br />
változásának hatása -40.795 – -40.795 – -40.795<br />
Felfedezésbôl, kiterjesztésbôl, IOR-bôl<br />
származó nettó pénzáram 8.774 – 8.774 – 8.774<br />
Jövôbeni termeléshez kapcsolódó<br />
fejlesztési költségváltozás 1.657 – 1.657 – 1.657<br />
Év során felmerült fejlesztési költség 7.977 – 7.977 – 7.977<br />
Év során felmerült egyéb költség 5.070 – 5.070 – 5.070<br />
Készleteladás és készletvásárlás miatti változás – – – – –<br />
Készletbecslések felülvizsgálata miatti változás -47.899 – -47.899 – -47.899<br />
Diszkont feloldása 59.279 – 59.279 – 59.279<br />
Nyereségadó nettó változása 6.091 – 6.091 – 6.091<br />
2002. december 31 417.596 – 417.596 – 417.596<br />
97
TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁS<br />
IGAZGATÓSÁG<br />
Hernádi Zsolt (43)<br />
Az Igazgatóság elnöke 2000. július 7-tôl, elnök-vezérigazgató 2001. június 11-tôl,<br />
az Igazgatóság tagja 1999. február 24-tôl. (2)<br />
A Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem ipari tervezô-elemzô szakán szerzett diplomát<br />
1986-ban. 1989. és 1994. között számos pozíciót töltött be a Kereskedelmi és Hitelbank Rt.-<br />
ben, 1992-tôl 1994-ig a pénzintézet vezérigazgató-helyettese. A Magyar Takarékszövetkezeti<br />
Bank Rt. vezérigazgatója 1994. és 2001. között, 1994. és 2002. között tagja az<br />
Igazgatóságnak. 1995. és 2001. között a Magyar Bankszövetség elnökségének tagja, 2001-<br />
tôl tagja a European Round Table of Industrialists szakmai szervezetnek.<br />
Akar László (50)<br />
Az Igazgatóság tagja 2002. október 11-tôl (1)<br />
1977-ben szerezte diplomáját a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen. 1977-1990<br />
között az Országos Tervhivatalban és a Pénzügyminisztériumban tölt be vezetô pozíciókat.<br />
1994-98 között Pénzügyminisztérium politikai államtitkára, a Kormány Gazdasági Kabinetjének<br />
titkára, az IMF Magyarországot képviselô helyettes kormányzója. 1998-tól a GKI<br />
Gazdaságkutató Rt. vezérigazgatója.<br />
Dr. Csányi Sándor (50)<br />
Az Igazgatóság tagja 2000. október 20-tól. (2)<br />
A Pénzügyi Számviteli Fôiskolán 1974-ben végzett, a Budapesti Közgazdaságtudományi<br />
Egyetemen szerzett diplomát 1980-ban, ahol doktorált. 1986-tól a Magyar Hitelbank fôosztályvezetôje,<br />
1989-92 között a Kereskedelmi és Hitelbank Rt. vezérigazgató-helyettese. 1992-tôl<br />
az OTP Bank elnök-vezérigazgatója. A MATÁV Rt., a Mastercard Europe, az Európai<br />
Takarékpénztári Szövetség Igazgatóságának tagja, OTP Garancia Biztosító Rt., a „Gyulaj”<br />
Erdészeti és Vadászati Rt. és a Csányi Pincészet Rt. Felügyelô Bizottságának elnöke, a<br />
Bankszövetség tagja, valamint a Világtakarékpénztári Intézet Adminisztratív Tanácsának, a<br />
Cégvezetôk Nemzetközi Egyesületének és a Nemzetközi Bankárképzô Intézetének is tagja.<br />
Michel-Marc Delcommune (55)<br />
A társaság pénzügyi vezérigazgató-helyettese 1999. október 11-tôl, az Igazgatóság<br />
tagja 2000. április 28-tól.<br />
A belgiumi Liege egyetemén szerezte vegyészmérnöki diplomáját 1972-ben, majd MBA fokozatot<br />
szerzett a New York állambeli Cornell Egyetemen. 1972-ben csatlakozott a PetroFina <strong>csoport</strong>hoz,<br />
majd 1990-tôl elsôsorban vállalati pénzügyekkel és biztosítási kérdésekkel foglalkozott,<br />
mint elsô vezérigazgató-helyettes és pénzügyi vezérigazgató-helyettes. 1999-tôl humán erôforrás<br />
igazgatóként irányította a Fina és a Total vállalatok sikeres egyesülési folyamatát. Tagja a<br />
Cornell Egyetem Nemzetközi Tanácsadó Testületének, és tagja a TVK Igazgatóságának. Belga<br />
állampolgár.<br />
Dr. Dobák Miklós (48)<br />
Az Igazgatóság tagja 1996. május 29-tôl a nemzetközi intézményi befektetôk<br />
javaslatára. (1)<br />
A Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen szerzett diplomát 1979-ben. Külföldi ösztöndíjai:<br />
Kölni Egyetem (1983-84); Stanford University (1990); Harvard Business School PMD<br />
(1992); Wharton Business School (1993). A közgazdaságtudományok kandidátusa, BKÁE<br />
Vezetési és Szervezési Tanszékének tanszékvezetô professzora. Az IFUA Horváth & Partner<br />
Vezetôi Tanácsadó Kft. ügyvezetôje, a Középület Rt. Felügyelô Bizottságának tagja.<br />
98
Dr. Horváth Gábor (47)<br />
Az Igazgatóság tagja 1999. február 24-tôl. (2)<br />
Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Jogtudományi Karán szerzett diplomát 1979-ben.<br />
1990. óta önálló ügyvédi irodát vezet. Fô tevékenysége a társasági jog, a vállalati pénzügyi jog<br />
és a vállalatszervezési jog. A MOL Hotels Rt. végelszá<strong>mol</strong>ója és az OTP Bank Rt. és a CD<br />
Hungary Rt. Felügyelô Bizottságának tagja.<br />
Kamarás Miklós (58)<br />
Az Igazgatóság tagja 2002. október 11-tôl. (2)<br />
Gépipari Mûszaki Fôiskolán, majd a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen szerzett<br />
diplomát. Okleveles könyvvizsgáló és adótanácsadó. 1972-1990-ig az ÉPGÉP-nél töltött be<br />
különbözô vezetô pozíciókat, majd a vállalat vezérigazgatója volt. 1995-1998 között az ÁPV Rt.<br />
vezérigazgató-helyettese. 1998-tól a Deloitte & Touche Magyarország partnereként és más<br />
könyvvizsgáló cégek vezetôjeként dolgozott. 2002-tôl az ÁPV Rt. vezérigazgatója. Jelenleg az<br />
ÁPV Rt. Igazgatóságának tagja és a BAUGÉP Kft. Felügyelô Bizottságának elnöke.<br />
Dr. Kemenes Ernô (63)<br />
Az Igazgatóság tagja 2002. október 11-tôl. (1)<br />
Diplomáját 1962-ben szerezte a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen, majd 1965-ben<br />
közgazdasági doktori címet szerzett. 1963-tól a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem<br />
oktatója, késôbb tanszékvezetô tanár. 1968-1987 között különbözô vezetô pozíciókat tölt be az<br />
Országos Tervhivatalban, Mûvelôdési Minisztériumban és a Miniszterelnöki Hivatalban, 1987-<br />
1990-ig az Országos Tervhivatal vezetôje, miniszteri rangban. 1992-2001 között Deloitte &<br />
Touche Magyarország vezetôje, a kelet-közép európai régió egyik irányítója. 1992-1998-ig a<br />
Magyar Nemzeti Bank Jegybanktanácsának tagja. 2001-tôl nyugdíjas egyetemi oktató a<br />
Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen. Részt vesz az OECD, EU és IMF ország-jelentések<br />
készítésében.<br />
Mosonyi György (54)<br />
A társasági vezérigazgatója, az Igazgatóság tagja 1999. július 19-tôl.<br />
A Veszprémi Egyetemen szerezte vegyészmérnöki diplomáját 1972-ben. 1974-tôl a Shell<br />
International Petroleum Co. (SPIC) magyarországi képviseletének munkatársa, 1986-tól<br />
kereskedelmi igazgatója. 1991-ben a londoni Shell-központban dolgozott. 1992-93-ig a Shell-<br />
Interag Kft. ügyvezetô igazgatója. 1994-1999-ig a Shell Hungary Rt. elnök-vezérigazgatója.<br />
Közben 1997-ben a Közép- és Kelet-Európai Régió elnöke, 1998-ban egyúttal a Shell<br />
Csehország vezérigazgatója is. A TVK Rt. Igazgatóságának elnöke. A Joint Venture Szövetség<br />
elnöke, az Amerikai Kereskedelmi Kamara Igazgatótanácsának tagja, a Panrusgáz<br />
Igazgatóságának tagja.<br />
Ian Paterson (56)<br />
Az Igazgatóság tagja 1999. február 24-tôl. (1)<br />
A Cambridge Egyetemen a Természettudományok MA fokozatát, Durham-ben a geofizika MSc<br />
fokozatát, emellett a Harvard Business School PMD fokozatát szerezte meg. 1970-tôl a British<br />
Petroleum Plc.-nél töltött be különbözô pozíciókat Nagy-Britanniában, az USA-ban és a Közel-<br />
Keleten. 1984 és 1998 között az Enterprise Oil Plc.-nél dolgozott, 1991-tôl a nemzetközi<br />
tevékenységekért felelôs igazgatósági tagként. Jelenleg a Paladin Resources Plc. és a Hunting<br />
Plc. igazgatója, valamint az Octagon Energy Limited elnöke, a Sondax Ltd, Igazgatóságának<br />
elnöke. Brit állampolgár.<br />
Simóka Kálmánné Dr. (58)<br />
Az Igazgatóság tagja 2002. október 11-tôl. (1)<br />
1973-ban szerezte diplomáját a Budapesti Közgazdaságtudományi egyetemen, majd 1978-ban<br />
közgazdaságtudományi doktori címet szerzett. 1975-1985 között a Pénzügyminisztériumban<br />
tölt be különbözô vezetô posztokat. 1995-1998-ig a Kincstári Vagyoni Igazgatóság vezérigazgatója.<br />
2000-tôl a Budapesti Temetkezési Intézet Rt. vezérigazgatója és igazgatósági tagja. A<br />
Civis Hotel Rt. Felügyelô Bizottságának elnöke. Az MFB Rt. Felügyelô Bizottságának tagja.<br />
(1) Audit Bizottság<br />
(2) Társaságirányítási és Javadalmazási Bizottság<br />
99
ÜGYVEZETÔ<br />
TESTÜLET<br />
Hernádi Zsolt (43)<br />
Hernádi úr önéletrajzát az igazgatósági tagoknál adjuk meg.<br />
Mosonyi György (54)<br />
Mosonyi úr önéletrajzát az igazgatósági tagoknál adjuk meg.<br />
Michel-Marc Delcommune (55)<br />
Delcommune úr önéletrajzát az igazgatósági tagoknál adjuk meg.<br />
Áldott Zoltán (35)<br />
Stratégiai és üzletfejlesztési igazgató<br />
Diplomáját a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen szerezte 1991-ben, okleveles<br />
közgazdász. 1990. és 1991. között a Creditum Pénzügyi Tanácsadó Kft. tagja, 1992. és<br />
1995. között az Eurocorp Pénzügyi Tanácsadó Rt.-nél töltött be különbözô munkaköröket.<br />
1995. és 1997. között vezette a MOL privatizációs fôosztályát és 1997-tôl 1999-ig a tôkepiaci<br />
terület igazgatója. 1999-tôl stratégiai és üzletfejlesztési igazgató, 2000. novemberétôl a <strong>csoport</strong><br />
stratégiai vezérigazgató-helyettese, majd 2001. júliustól stratégiai és üzletfejlesztési<br />
igazgató. A Slovnaft A.S. igazgatóságának elnökhelyettese, és a Panrusgáz Rt. igazgatósági<br />
tagja.<br />
100
A FELSÔVEZETÉS<br />
TAGJAI<br />
1 Hernádi Zsolt (43)<br />
Elnök-vezérigazgató – CEO<br />
2 Mosonyi György (54)<br />
Vezérigazgató<br />
3 Michel-Marc Delcommune (55)<br />
Pénzügyi igazgató<br />
4 Áldott Zoltán (35)<br />
Stratégiai és üzletfejlesztési igazgató<br />
5 Szemmelveisz Zoltán (45)<br />
Földgáz Divízió,<br />
ügyvezetô igazgató<br />
6 Bánhegyi Ilona, LL.M. (34)<br />
Jogi igazgató<br />
7 Geszti László (52)<br />
Termékelôállítás és Kereskedelem Divízió,<br />
ügyvezetô igazgató<br />
8 Dr Szórád József (51)<br />
Lakossági Szolgáltatások Divízió,<br />
ügyvezetô igazgató<br />
9 Bokor Csaba (41)<br />
Kutatás-Termelés Divízió,<br />
ügyvezetô igazgató<br />
10 Váradi Béla (42)<br />
Humán erôforrás igazgató<br />
(5)<br />
(6)<br />
(7) (8)<br />
(9)<br />
(10)<br />
(4)<br />
(2) (1) (3)<br />
101
FELÜGYELÔ<br />
BIZOTTSÁG<br />
Dr. Kupa Mihály (62)<br />
A Felügyelô Bizottság elnöke 2002. október 11-tôl.<br />
1969-ben szerzett diplomát a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen, 1975-ben doktori<br />
címet kapott. 1969-1975 között a Statisztikai Hivatal, 1975-1984 között Pénzügy Kutató<br />
Intézet, 1984-1990 között a Pénzügyminisztériumban tölt be különbözô vezetô funkciókat.<br />
1990-tôl 1993-ig pénzügyminiszter. 1992-tôl 1993-ig az EBRD Kormányzótanácsának alelnöke<br />
és a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap Kormányzótanácsának elnöke. 1991-tôl majd 1998-<br />
tól független parlamenti képviselô, 2001-tôl a Centrumpárt elnöke. Jelenleg az Excellence<br />
Pénzügyi Tanácsadó és Szervezetfejlesztô Rt. Felügyelô Bizottságának tagja és a Edusys<br />
Kereskedelmi és Tanácsadó Rt. igazgatósági tagja.<br />
Bognár Piroska (45)<br />
2001-ben szerzett diplomát a Pécsi Tudományegyetem Humánszervezô szakán. 2001-tôl a<br />
MOL Vegyész Szakszervezet ügyvezetô elnöke.<br />
John I. Charody (76) közgazdász (M.B.E., J.P.)<br />
A Felügyelô Bizottság tagja 2002. október 11-tôl.<br />
1953-56 között a Kô<strong>olaj</strong>kutató és Feltáró Vállalat Geofizikai Kutató Intézetében dolgozott.<br />
1956. után Ausztráliában vezetô pozíciót tölt be: Bridge Oil Ltd., Aurora Minerals, Project<br />
Mining, valamint több tôzsdén jegyzett <strong>olaj</strong> és bányász társaságnál. Winton Enterprises Pty. Ltd.<br />
és Galina Investment nemzetközi tanácsadó cégek elnök-vezérigazgatója. Charody az Ausztrál<br />
Igazgatók Intézetének 1971. óta, Vezetés Ausztrál Intézetének pedig 1967. óta tagja, béke bíró<br />
1972. óta. 1990. után az Ausztrál Szövetségi Kormány Budapestre akkreditált, a régió<br />
kapcsolataiért felelôs kereskedelmi minisztere. 1997. óta igazgatósági tag a QBE Atlasz<br />
Biztosító Rt.-nél.<br />
Slavomír Hatina (56)<br />
A Felügyelô Bizottság tagja 2002. október 11-tôl<br />
Vegyészmérnöki diplomával és tiszteletbeli doktorátusi fokozattal rendelkezik. 1970-tôl dolgozik<br />
a Slovnaft-nál, ahol különbözô vezetôi pozíciókat tölt be. 1994. és 2001. decembere között a<br />
társaság vezérigazgatója. 1994. óta a társaság Igazgatóságának elnöke. A Szlovák Mûszaki<br />
Egyetem 2001-ben tiszteletbeli doktori címet adományozott számára. Hatina úr szlovák állampolgár.<br />
Kudela József (56)<br />
A Felügyelô Bizottság munkavállalói képviseletet ellátó tagja 1994. nevember 30-tól.<br />
Felsôfokú szakszervezeti és humán szervezôi egyetemi szakképesítéssel rendelkezik. 1989-tôl a<br />
MOL Bányász Szakszervezet elnöke.<br />
102
Dr. Lámfalussy Sándor (74)<br />
A Felügyelô Bizottság tagja 1999. február 24-tôl<br />
Közgazdaságtudományi diplomáját a Louvain-i Egyetemen, D.Phil fokozatát Oxfordban, a Nuffield<br />
College-ben szerezte. 1981-82-ben a Yale Egyetem vendégprofesszora. Egy ideig a Bank of<br />
Brussels vezérigazgatója, majd 1976-tól 1993-ig a Bank for International Settlements<br />
(Nemzetközi Fizetések Bankja) vezetô embere, az utolsó kilenc évben vezérigazgatója. 1994-tôl<br />
1997. júliusáig az European Central Bank (Európai Központi Bank) elôdjének, az Európai<br />
Monetáris Intézetnek (European Monetary Institute, EMI) elnöke. Jelenleg a Louvain-i Katolikus<br />
Egyetem (Belgium) professzora. Belga állampolgár.<br />
Dr. Lukács János (44)<br />
A Felügyelô Bizottság elnöke 1999. február 24-tôl, 2002. október 11-ig.<br />
2002. október 11-tôl a Felügyelô Bizottság tagja.<br />
A Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem számvitel-statisztika-számítástechnikai tanári szakán<br />
szerezte diplomáját 1983-ban. Könyvvizsgálói és adószakértôi szakképesítéssel rendelkezik.<br />
A BKÁE Számviteli Tanszék vezetôje, a közgazdaságtudományok kandidátusa.<br />
Major János (51)<br />
A Felügyelô Bizottság munkavállalói képviseletet ellátó tagja 1994. november 30-tól<br />
Vegyipari gépésztechnikus, jelenleg a Janus Pannonius Tudományegyetem személyügyi szervezô<br />
fôiskolai szakának hallgatója. 1994-tôl a MOL Rt. Vegyipari Munkavállalók Szakszervezeti<br />
Ttanácsának titkára. 2003-tól a MOL Vegyész Szakszervezet koordinációs titkára.<br />
Dr. Oláh Lajos (35)<br />
A Felügyelô Bizottság tagja 2002. október 11.-tôl<br />
Diplomáját 1993-ban szerezte az Eötvös Loránd Tudományegyetem Jogi karán, tanulmányait<br />
Riga-i, Leiden-i, Stellenbocsh-i, Johannesburg-i és brüsszeli ösztöndíjakkal egészítette ki. 1993-<br />
1996 között a Prímagáz Hungária Rt.-nél dolgozott. 1996-1999 között Központi Elszá<strong>mol</strong>óház<br />
és Értéktár Rt.-nél projektvezetô, 1999-2002 között a BÉT Tôzsdetanácsának kibocsátók által<br />
delegált tagja. 1999-tôl a LOGOS Kft. ügyvezetô igazgatója, az ÁPV Rt. Igazgatósági tagja.<br />
103
A MOL mindig is kiemelten fontosnak tartotta<br />
a legmagasabb elvárásoknak megfelelô társaságirányítási<br />
rendszer fenntartását.<br />
A MOL társaságirányítása összhangban van a<br />
Budapesti Értéktôzsde követelményeivel, a Pénzügyi<br />
Szervezetek Állami Felügyeletének irányelveivel<br />
és a jelenleg érvényes tôkepiaci szabályozással.<br />
Emellett a MOL rendszeresen felülvizsgálja<br />
az általa alkalmazott elveket, hogy ezen a területen<br />
is megfeleljen a folytonosan fejlôdô legjobb<br />
nemzetközi gyakorlatnak.<br />
Az Igazgatóság<br />
A MOL ügyvezetô szerve az Igazgatóság,<br />
melynek kollektív felelôsségi körébe tartozik valamennyi<br />
társasági mûvelet.<br />
Az Igazgatóság mint a MOL testületi<br />
felelôsséggel mûködô ügyvezetô szerve tevékenységében,<br />
célkitûzésében kiemelt feladatként<br />
szerepel a részvényesi érték növelése, az eredményesség<br />
és hatékonyság javítása, a mûködés<br />
átláthatóságának biztosítása, a kockázatok kezelése,<br />
a környezetvédelem és a biztonságos munkavégzés<br />
körülményeinek garantálása.<br />
A MOL Rt. és leányvállalatai egységet alkotnak,<br />
ezért az Igazgatóság a fenti elvek és célok érvényesítését,<br />
a MOL kultúra <strong>csoport</strong> szintû elterjesztését<br />
elsôdleges feladatának és kötelességének tekinti.<br />
teljesítményét, hogy a részvényesek elvárásai maximálisan<br />
teljesüljenek.<br />
A részvényesekkel történô kapcsolattartás<br />
hivatalos csatornái az éves jelentés és beszá<strong>mol</strong>ó,<br />
valamint a Budapesti Értéktôzsdén keresztül közzétett<br />
negyedéves jelentések és egyéb sajtóbejelentések.<br />
Emellett a részvényesek tájékoztatást<br />
kapnak az üzletmenetrôl, az eredményekrôl és a<br />
stratégiáról az éves rendes közgyûlésen valamint<br />
a rendkívüli közgyûléseken. Rendszeres befektetôi<br />
körutakat szervezünk az Egyesült Államok, az<br />
Egyesült Királyság és Európa nagyvárosaiba a<br />
befektetôk – a részvénytulajdonosok és a globális<br />
letéti igazolások (GDR) birtokosok – tájékoztatására.<br />
A befektetôk év közben is megkereshetik<br />
a MOL-t kérdéseikkel, a közgyûléseken felvethetnek<br />
kérdéseket és javaslatokat tehetnek.<br />
A MOL Befektetôi Kapcsolatok szervezete felelôs<br />
a fenti tevékenységek összefogásáért és a részvényesekkel<br />
történô napi kapcsolattartásért (kontakt<br />
információ a „Részvényesi Információk” fejezetben<br />
az éves jelentés végén található). További<br />
információ a MOL honlapján (www.<strong>mol</strong>.hu) is elérhetô,<br />
ahol egy külön fejezet foglalkozik a részvényeseket<br />
és a pénzügyi világ tagjait érintô kérdésekkel.<br />
Az Igazgatóság mûködése<br />
Az Igazgatóság, mint testület mûködik és hoz<br />
határozatokat.<br />
Fenti elvek és célok rávilágítanak arra a<br />
speciális és különleges kapcsolatra, amelyet az<br />
Igazgatóság a részvényesek és a vállalat vezetés,<br />
a vállalat közt képvisel. Ennek a speciális szerepnek<br />
felel meg az Igazgatóság összetétele, azaz a<br />
nem alkalmazotti jogviszonyban álló igazgatók<br />
számának meghatározó többsége (8 tag).<br />
Kapcsolat a részvényesekkel<br />
Az Igazgatóság tudatában van annak, hogy a<br />
testület felelôs a MOL-<strong>csoport</strong> eredményeiért és<br />
teljesítményeiért, teljes mûködéséért, tisztában<br />
van a részvényesek elvárásaival, és mindent megtesz<br />
annak érdekében, hogy azoknak a társaság<br />
mûködtetése megfeleljen. Folyamatosan elemzi és<br />
értékeli a mûködési környezetet és a cég<strong>csoport</strong><br />
Az Igazgatóság a társaság megalapításakor,<br />
1991-ben ügyrendben határozta meg saját<br />
mûködését, amelyet rendszeresen aktualizál a<br />
legjobb gyakorlat fenntartása érdekében.<br />
Az ügyrend tartalmazza:<br />
– az Igazgatóság feladat- és hatáskörét,<br />
– az Igazgatóság számára szükséges információk<br />
körét és a jelentések gyakoriságát,<br />
– az elnök és alelnök fôbb feladatait,<br />
– az igazgatósági ülések rendjét és elôkészítését,<br />
annak állandó napirendjét (keretét),<br />
– a döntéshozatali rendszert, a döntések végrehajtásának<br />
ellenôrzését.<br />
Az Igazgatóság 2002-ben 13 ülést tartott,<br />
melyeken az átlagos részvételi arány 88% volt.<br />
104
Az Igazgatóság egyes feladatok megoldása<br />
céljából bizottságokat hozott létre. A bizottságok<br />
elôzetes határozathozatali jogosítvánnyal rendelkeznek<br />
az Igazgatóság és a menedzsment közti<br />
hatásköri megosztást tartalmazó döntési és<br />
hatásköri listában meghatározott kérdésekben.<br />
Az Igazgatóság az alábbi bizottságokat<br />
mûködteti:<br />
Az Audit Bizottság: (5 nem alkalmazotti jogviszonyban<br />
álló tag)<br />
Feladatai: a pénzügyi és ehhez kapcsolódó<br />
jelentések ellenôrzése, a belsô ellenôrzési rendszer<br />
hatékonyságának figyelése, a tervezés, az<br />
audit körének és eredményeinek ellenôrzése, a<br />
külsô auditor függetlenségének és objektivitásának<br />
biztosítása.<br />
Az Audit Bizottság 2002-ben 5 alkalommal<br />
ülésezett, az átlagos részvételi arány 88% volt.<br />
A Társaságirányítási és Javadalmazási<br />
Bizottság: (3 nem alkalmazotti jogviszonyban álló<br />
és egy alkalmazotti jogviszonyban álló tag). Feladatai:<br />
a testületi tevékenység elemzése, értékelése,<br />
az igazgatósági tagsággal kapcsolatos kérdések,<br />
a tulajdonosok (részvényesek) és Igazgatóság<br />
közötti kapcsolattartás támogatása, az ügyrendi,<br />
szabályozási és etikai kérdések, a vállalati folyamatok,<br />
eljárások, szervezeti megoldások, kompenzációs<br />
rendszerek áttekintése, javaslatok a legjobb<br />
gyakorlat megvalósítására.<br />
A Társaságirányítási és Javadalmazási Bizottság<br />
2002-ben 7 ülést tartott, melyeken a részvételi<br />
arány 100% volt.<br />
Stratégiai Bizottság: (Két nem alkalmazotti és<br />
három alkalmazotti jogviszonyban álló tagból állt,<br />
2002. nyár végén, teljesítve feladatát, megszûnt);<br />
Feladatai: a legfontosabb stratégiai kérdések,<br />
akciók, divesztíciók, és egyéb kiemelt ügyek elôkészítése<br />
voltak az Igazgatóság számára.<br />
Az Igazgatóság és az Ügyvezetés kapcsolata<br />
A Döntési és Hatásköri Lista határozza meg az<br />
Igazgatóság által az Ügyvezetéshez delegált döntési<br />
és hatásköri jogosítványokat annak érdekében,<br />
hogy az Igazgatóság által lefektetett üzleti,<br />
EBK, etikai, kockázatkezelési és belsô kontroll<br />
politikák a leghatékonyabban érvényesüljenek.<br />
A Döntési és Hatásköri Lista (DHL) alapelvei:<br />
– a részvényesek érdekének biztosítása az<br />
Igazgatóságon keresztül,<br />
– a hatékonyabb, gyorsabb MOL szinten egységes<br />
döntéshozatal támogatása és elôsegítése,<br />
– a menedzsment döntési szabadsága és a<br />
szigorú belsô irányítási- és teljesítménymérési<br />
rendszer kívánalmai között a megfelelô egyensúly<br />
biztosítása,<br />
– a döntési kompetenciák azon a szinten jelentkezzenek,<br />
ahol a legtöbb információ áll rendelkezésre<br />
a döntés meghozatalára,<br />
– a megfelelô utóértékelés, kontroll biztosítása,<br />
– a funkcionális és üzleti mátrix irányítás MOL<br />
Rt. és leányvállalati szinten való biztosítása.<br />
A rendszer, melyet a belsô audit folyamatosan<br />
ellenôriz, arra hivatott, hogy megelôzze azt, hogy<br />
a vállalat hibásan hajtsa végre az Igazgatóság által<br />
meghatározott politikát és stratégiát.<br />
A DHL strukturálása lefedi a társaság vezetési<br />
szintjeit, azaz az I. vezetôi szint jelenti az elnökvezérigazgatót<br />
és a vezérigazgatót. A II., III. és IV.<br />
vezetôi szinten helyezkednek el az üzleti területek<br />
vezetôi és a leányvállalati felsôvezetôk.<br />
Az Igazgatóság és a fenti vezetési szintek közt<br />
egyedi szervezeti szintként mûködik az Ügyvezetô<br />
Testület (Executive Board vagy EB), melynek tagjai:<br />
– Elnök-vezérigazgató<br />
– Vezérigazgató<br />
– Pénzügyi igazgató<br />
– Stratégiai igazgató<br />
Az Ügyvezetô Testület egy döntés-elôkészítô<br />
fórum, ahol minden tagnak véleménykifejtési kötelezettsége<br />
van, melyek alapján a végsô döntést az<br />
elnök-vezérigazgató hozza. Amennyiben a vezérigazgatónak,<br />
illetve a pénzügyi igazgatónak eltérô<br />
véleménye van, a döntést az Igazgatóság hozza.<br />
A nem alkalmazotti jogviszonyban álló<br />
Igazgatósági tagok hosszútávú ösztönzési<br />
rendszere<br />
Az ösztönzési rendszer célja, hogy olyan részvényalapú<br />
juttatást biztosítson az Igazgatóság<br />
alkalmazotti jogviszonyban nem álló tagjai részére,<br />
105
amely segít a legalkalmasabb jelöltek megnyerésében<br />
és megtartásában. Emellett célja, hogy az<br />
Igazgatóság tagjainak érdekeltsége összhangban<br />
legyen a részvényesek érdekeivel és ösztönözze a<br />
hosszútávú teljesítmény javítását illetve a részvényesi<br />
érték növelését.<br />
Az eredeti ösztönzési rendszer (elfogadva<br />
1999. július 19-én) módosított változatát a 2001.<br />
április 27-i közgyûlés hagyta jóvá. Az ösztönzési<br />
rendszert a Felügyelô Bizottság teljes és kizárólagos<br />
hatáskörrel mûködteti.<br />
A juttatott részvények vagy a társaság által<br />
visszavásárolt, korábban kibocsátott törzsrészvények<br />
vagy új kibocsátású részvények vagy e kétféle<br />
részvények kombinációja. A juttatásnak két<br />
eleme van.<br />
Relatív bázisú részvényjuttatás<br />
A juttatás a MOL részvénynek a BUX-indexben<br />
– a Budapesti Értéktôzsde hivatalos részvényindexében<br />
– szereplô egyéb társaságok részvényeihez<br />
viszonyított árváltozásán alapul. A juttatás maximális<br />
mértéke 25 ezer US dollár (vagy ennek<br />
forintellenértéke) illetve a társaság elnökének – ha<br />
nem áll a társaság alkalmazásában – 41,5 ezer<br />
US dollár. Az Igazgatóság és a Felügyelô Bizottság<br />
az éves jelentésben és az éves rendes közgyûlésen<br />
szá<strong>mol</strong>nak be a részvényeseknek a juttatott<br />
részvényekrôl.<br />
fix 300.000 Ft díjazásban részesül és részére<br />
semmilyen más juttatás nem jár.<br />
A 2002. március 31-ig számított évre a juttatásra<br />
jogosult Igazgatósági tagoknak a teljes 25<br />
ezer US dollár ellenértékû részvény jár a relatív és<br />
fix bázisú részvényjuttatás keretében. Az április 1.<br />
után választott Igazgatósági tagok esetén mindkét<br />
részvényjuttatás idôarányosan jár.<br />
A felsô vezetés ösztönzési rendszere<br />
A felsô vezetés ösztönzési rendszere az alapbérbôl<br />
és a következôkben részletezett rövid- és<br />
hosszútávú ösztönzôkbôl tevôdik össze.<br />
Rövidtávú ösztönzés<br />
Az ösztönzés társasági szintû pénzügyi<br />
mutatókon, illetve divíziószintû kulcsteljesítményjelzôkön<br />
alapul.<br />
A kifizetés maximális összege az éves alapbér<br />
50-80%-a, és az éves közgyûlést követô értékelés<br />
alapján történik meg. Az ösztönzés fele készpénzben,<br />
másik fele részvényjuttatásban kerül<br />
kifizetésre.<br />
Hosszútávú ösztönzés<br />
A hosszútávú ösztönzés a MOL részvény és a<br />
BUX-indexben szereplô többi részvény relatív árváltozásán<br />
alapul, összhangban az Igazgatóság<br />
határozatával és a belsô szabályzatokkal.<br />
Fix bázisú részvényjuttatás<br />
Valamennyi Igazgatósági tag részére évi 25<br />
ezer US dollár, illetve a társaság elnökének – ha<br />
nem áll a társaság alkalmazásában – 41,5 ezer<br />
US dollár értékû részvényjuttatás.<br />
A kifizetés maximális mértéke az éves alapbér<br />
50-60%-a a Teljesítmény Menedzselési Rendszer<br />
értékelésnek megfelelôen. A kifizetés részvények<br />
formájában történik egy két éves várakozási<br />
idôszakot követôen.<br />
Egyéb juttatások<br />
A nem magyar állampolgár és nem magyarországi<br />
lakhelyû Igazgatósági tagok minden<br />
Igazgatósági ülés után (maximum 15 alkalommal),<br />
amikor Magyarországra utaznak 1.500 US dollár<br />
juttatásban részesülnek. A bizottságokat vezetô<br />
Igazgatósági tagok havi 1.000 US dollár díjazást<br />
kapnak. Az „Aranyrészvény Igazgató”, aki az Állami<br />
Privatizációs és Vagyonkezelô Rt. (ÁPV Rt.)<br />
alkalmazottja és általa jelölt Igazgatósági tag, havi<br />
Béren kívüli juttatások<br />
Ebbe a körbe tartozik a személyes célra is<br />
használható vállalati autó; élet-, baleset-, utazásiés<br />
felelôsségbiztosítás, valamint az évenkénti<br />
rendszeres orvosi szûrôvizsgálat.<br />
Felügyelô Bizottság<br />
A Felügyelô Bizottság a tulajdonosok megbízásából<br />
ellenôrzi a társaság ügyvezetését.<br />
106
A MOL Rt. alapszabálya szerint a társaság Felügyelô<br />
Bizottsága maximum 9 tagból állhat, jelenleg<br />
a testület 9 fôbôl áll. A Társasági Törvény értelmében<br />
a testületben a munkavállalói oldalt a Bizottság<br />
1/3-ának kell képviselni, így a MOL Rt. Felügyelô<br />
Bizottságában 3 fô képviseli a dolgozókat, és<br />
6 fô a tulajdonosok által megbízott külsô személy.<br />
A Felügyelô Bizottság javadalmazásáról<br />
legutóbb az 1999. február 24-i rendkívüli közgyûlés<br />
döntött, ennek megfelelôen az elnök:<br />
250.000 Ft/hó, míg a tagok 200.000 Ft/hó<br />
javadalmazásban részesülnek.<br />
Könyvvizsgálók<br />
A MOL-<strong>csoport</strong> – beleértve a TVK-t is -<br />
könyvvizsgálatát a 1999. és 2002. októbere<br />
közötti idôszakban az Arthur Andersen látta el.<br />
Miután az Arthur Andersen felhagyott tevékenységeivel<br />
2002-ben, a MOL az Ernst & Young-nél<br />
történt egyesülést követôen kötött szerzôdést, oly<br />
módon, hogy a könyvvizsgálatban korábban<br />
közremûködö kulcsemberek változatlanok maradtak.<br />
A könyvvizsgálót a MOL közgyûlése választja<br />
meg. A MOL mindig csak egy évre választ<br />
könyvvizsgálót, ezért legutóbb a 2002. évet lezáró<br />
éves beszá<strong>mol</strong>ók vizsgálatára kötöttek szerzôdést.<br />
A 2002. október 11-i rendkívüli közgyûlés által is<br />
jóváhagyott szerzôdés a 2002. évi éves beszá<strong>mol</strong>ókat<br />
elfogadó, 2003-ban tartandó éves közgyûlés<br />
befejezéséig érvényes.<br />
A könyvvizsgálati szerzôdés keretében az Ernst<br />
& Young auditálja a Számviteli Törvény szerint<br />
készült nemkonszolidált és konszolidált éves<br />
beszá<strong>mol</strong>ókat valamint a Nemzetközi Számviteli<br />
Szabványok (IFRS, korábban IAS) szerint készült<br />
konszolidált éves beszá<strong>mol</strong>ót. Az említett pénzügyi<br />
kimutatások vizsgálata a Nemzeti Könyvvizsgálati<br />
Standardok, a Nemzetközi Könyvvizsgálati<br />
Standardok (ISA), valamint a Számviteli Törvény és<br />
a könyvvizsgálatra vonatkozó egyéb törvények és<br />
jogszabályok alapján került végrehajtásra. A<br />
könyvvizsgálók a könyvvizsgálati munka folyamatosságát<br />
rendszeres helyszíni munkavégzéssel<br />
illetve a MOL fô testületi ülésein történô részvétellel<br />
és egyéb konzultációs formákon keresztül biztosítják.<br />
A könyvvizsgálók ezenkívül negyedévente<br />
áttekintik a tôzsdei gyorsjelentést, bár teljes<br />
könyvvizsgálatot nem végeznek és így nem bocsátanak<br />
ki könyvvizsgálói jelentést sem ezekrôl.<br />
Az Arthur Andersen és az Ernst & Young nyújtott<br />
egyéb szolgáltatásokat is a MOL-nak. 2002-ben<br />
az ilyen jellegû szolgáltatások teljes költsége lényegesen<br />
alacsonyabb volt, mint a könyvvizsgálat díja.<br />
A könyvvizsgálók részére 2002-ben illetve 2001-ben kifizetett díjak a következôk:<br />
2002 2001<br />
millió Ft<br />
millió Ft<br />
MOL RT. könyvvizsgálatának díja 79 79<br />
Leányvállalatok könyvvizsgálatának díja 167 136<br />
Egyéb szolgáltatások 86 282<br />
Összesen 332 497<br />
A jelentôsebb egyéb szolgáltatások a következôek<br />
voltak:<br />
– 2002. novemberében a Slovnaft részvényvásárláshoz<br />
kapcsolódóan tanácsadói szolgáltatások<br />
nyújtása<br />
– Bérszámfejtés és tanácsadás a MOL<br />
Samburg külföldi munkavállalói számára<br />
– Adótanácsadás<br />
Véleményünk szerint az Ernst & Young által<br />
ilyen jogcímen nyújtott szolgáltatások egyike sem<br />
veszélyezteti a könyvvizsgálói függetlenséget.<br />
107
A FELÜGYELÔBIZOTTSÁG<br />
JELENTÉSE<br />
Jelentés a MOL Rt. 2002. évi MSZSZ anyavállalati és konszolidált beszá<strong>mol</strong>ójáról<br />
A Felügyelô Bizottság összetétele a 2002. október 11-i rendkívüli közgyûlés vonatkozó határozatai<br />
alapján megváltozott, négy, korábban is a Felügyelô Bizottságban dolgozó tag mellett öt új tag látja el<br />
megtisztelô feladatát. Ezen összetétel biztosította a Felügyelô Bizottság mûködésének folyamatosságát,<br />
a törvényekben elôírt kötelezettségeinek teljesítését. A Felügyelô Bizottság jelentését az Igazgatóság<br />
beszá<strong>mol</strong>ója, a könyvvizsgálók véleménye és program szerint végzett folyamatos évközi ellenôrzések<br />
alapján alakította ki.<br />
A MOL Rt. változatlanul Kelet-Közép Európa egyik vezetô integrált kô<strong>olaj</strong>- és gázipari társasága,<br />
piacvezetô hazánkban, 1.273.086 milliárd forintos nettó árbevételével továbbra is az ország legnagyobb<br />
vállalatának számít.<br />
Az Igazgatóság elmúlt évi munkája – a racionalizálási és a hatékonyságnövelô intézkedések folytatásának<br />
köszönhetôen – eredményesnek minôsíthetô.<br />
- tovább bôvültek a társaság szénhidrogén készlettartalékai,<br />
- a kedvezôtlen világpiaci tendeciák ellenére a versenytársaknál kedvezôbb eredmények a finomítás<br />
kereskedelemben,<br />
- a divesztícióból származó bevételek a terv szerint alakultak,<br />
- eredményesen megtörtént a SAP R3 rendszerre történô átállás,<br />
- folytatódott a MOL és a Slovnaft között meglévô szinergiák kihasználása,<br />
- a hitelszerkezet átalakítása következtében csökkentek az árfolyamkockázatok<br />
Fentiek mellett az erôs forint és az alacsonyabb import gáz árak következtében csökkent a veszteség<br />
a gázüzletben.<br />
A Felügyelô Bizottság megítélése szerint az Igazgatóság elmúlt évi mûködése és intézkedései<br />
összhangban voltak az elmúlt évben aktualizált stratégiai célkitûzésekkel, a részvényesi érték maximálását,<br />
a régió vezetô integrált <strong>olaj</strong>ipari társaságává válását szolgálták.<br />
A MOL Rt. belsô szabályozottsága, ellenôrizhetôsége megfelelô, integrált irányítási és információs<br />
rendszere áttekinthetô és megbízható.<br />
A beszá<strong>mol</strong>ó alapjául szolgáló könyvvezetés a számviteli törvény elôírásainak megfelelôen, a társaság<br />
számviteli politikájával összhangban készült. A mérleg valamennyi adata leltárral alátámasztott.<br />
Adófizetési kötelezettségeinek megállapítása és befizetése a hatályos jogszabályoknak megfelelôen<br />
történt. 2001-ben helyi iparûzési adó túlfizetés történt, melyet a társaság 2002-ben tárt fel. A túlfizetés<br />
az éves közterhek 0,5%-át teszik ki. A társaság méltányos megállapodást kötött az érintett<br />
önkormányzatokkal, az adó túlfizetés visszatérítése legkésôbb 2004. szeptember 15-re megtörténik. A<br />
társaság 2002. évi beszá<strong>mol</strong>ója megbízható és valós képet nyújt a gazdálkodásról.<br />
108
A MOL Vállalat<strong>csoport</strong> is nyereségesen gazdálkodott 2002-ben. A konszolidálásba teljes körûen 29,<br />
equity módszerrel /részlegesen/ további 39 társaság került bevonásra. A Vállalat<strong>csoport</strong> mérleg<br />
szerinti eredménye az anyavállalatéhoz képest alacsonyabb 39.307 millió Ft.<br />
A tulajdoni szerkezet változott, 3,9%-kal csökkent a külföldi intézményi befektetôk aránya. A MOL<br />
GDR-ek letétkezelôje, a JP Morgan részesedése 5,51%-kal 18,85%-ra csökkent. A hazai intézményi- és<br />
magánbefektetôk tulajdoni hányada 5,1%. Az ÁPV Rt. megôrizte 25% + 1 aranyrészvényét a<br />
társaságban.<br />
A MOL részvények forgalommal súlyozott tôzsdei átlagárfolyama az elôzô évhez képest 13,8%-kal<br />
emelkedett, 5.208 forint volt 2002-ben.<br />
A MOL Rt. 2001. április 27-i évi rendes közgyûlése által jóváhagyott, a külsô igazgatósági tagokra<br />
vonatkozó hosszú távú ösztönzési rendszer szerint az érintettek a részvényárak alakulásának függvényében<br />
részvényjuttatásban részesülhetnek. 2002. április 1-je és 2003. március 31-e között a MOL<br />
részvények relatív teljesítménye az 57. percentilisbe esik, így az Igazgatóság külsô tagjainak a relatív<br />
bázisú részvényjuttatás mértékébôl 64% jár.<br />
A Felügyelô Bizottság támogatja az Igazgatóság részvényenkénti 55 forint bruttó osztalékfizetési<br />
javaslatát, mely összhangban van a társaság külsô növekedési lehetôségeket is számításba vevô stratégiai<br />
elképzeléseivel.<br />
A Felügyelô Bizottság a MOL Rt. 2002. évi auditált beszá<strong>mol</strong>óját 825.580 M Ft mérleg fôösszeggel<br />
és 47.780 M Ft mérleg szerinti eredménnyel, a MOL Vállalat<strong>csoport</strong> 2002. évi auditált konszolidált<br />
beszá<strong>mol</strong>óját 848.159 M Ft mérleg fôösszeggel és 39.307 M Ft mérleg szerinti eredménnyel a<br />
Közgyûlésnek elfogadásra javasolja. Ezen beszá<strong>mol</strong>ók nem tartalmazzák a közgyûlésnek elfogadásra<br />
javasolt osztalék eredményre gyakorolt hatását.<br />
Budapest, 2003. március 31.<br />
A MOL Rt. Felügyelô Bizottsága nevében:<br />
Dr. Kupa Mihály<br />
a Felügyelô Bizottság elnöke<br />
109
SZERVEZETI<br />
FELÉPÍTÉS<br />
KÖZGYÛLÉS<br />
IGAZGATÓSÁG<br />
FELÜGYELÔ-<br />
BIZOTTSÁG<br />
ELNÖK-<br />
VEZÉRIGAZ-<br />
GATÓ<br />
VEZÉR-<br />
IGAZGATÓ<br />
STRATÉGIA<br />
ÉS ÜZLET-<br />
FEJLESZTÉS<br />
PÉNZÜGY<br />
KUTATÁS-<br />
TERMELÉS<br />
TERMÉK-<br />
ELÔÁLLÍTÁS<br />
ÉS KERES-<br />
KEDELEM<br />
LAKOSSÁGI<br />
SZOLGÁL-<br />
TATÁSOK<br />
FÖLDGÁZ<br />
BELSÔ AUDIT<br />
JOG<br />
HUMÁN<br />
ERÔFORRÁS<br />
KOMMUNI-<br />
KÁCIÓ<br />
BIZTONSÁG<br />
ÉS VÉDELEM<br />
VÁLLALATI<br />
KAPCSO-<br />
LATOK<br />
TÁRSASÁGI<br />
MINÔSÉG-<br />
ÜGY ÉS EBK<br />
VEGYIPARI<br />
PORTFÓLIÓ<br />
MENEDZS-<br />
MENT<br />
SLOVNAFT<br />
PORTFÓLIÓ<br />
MENEDZS-<br />
MENT<br />
BPR<br />
PROJEKT<br />
ÜGYVEZETÔ TESTÜLET
VÁLLALATI<br />
INFORMÁCIÓK<br />
A MOL Rt. alapításának dátuma: 1991.<br />
október 1. Bejegyezve a Fôvárosi Bíróság, mint<br />
Cégbíróság jegyzékében 1992. június 10-i dátummal,<br />
1991. október 1-i hatállyal 01-10-041683<br />
számon.<br />
Jogelôd: Országos Kô<strong>olaj</strong>- és Gázipari Tröszt és<br />
tagvállalatai.<br />
Tulajdonosi szerkezet:<br />
A jelenleg érvényes alapszabályt a 2002. október<br />
11-i rendkívüli közgyûlésén fogadták el. Az alapszabály<br />
megtekinthetô vagy igényelhetô a társaságtól,<br />
valamint elektronikus formában letölthetô a<br />
társaság honlapjáról<br />
Alaptôke 2002. december 31-én: 98.400.000<br />
névre szóló, egyenként 1.000 Ft névértékû, „A”<br />
sorozatú törzsrészvény, valamint 1 darab névre<br />
szóló, 1.000 Ft névértékû, meghatározott elsôbbségi<br />
jogokat biztosító, „B” sorozatú szavazatelsôbbségi<br />
részvénybôl áll.<br />
2001. 12. 31. 2002. 12. 31.<br />
Részvény (db) % Részvény (db) %<br />
Külföldi befektetôk 45.550.411 46,3% 41.692.937 42,4%<br />
OMV 9.840.000 10% 9.840.000 10%<br />
ÁPV Rt. 24.600.002 25,0% 24.600.002 25,0%<br />
Magyar magán és intézményi 5.283.133 5,3% 5.069.509 5,1%<br />
Letétkezelôk 12.458.012 12,7% 11.970.743 12,2%<br />
MOL Rt. (saját részvények) 581.066 0,6% 5.155.125 5,2%<br />
Nem regisztrált 87.377 0,1% 71.685 0,1%<br />
A részvényekre vonatkozó információ<br />
A Mol részvények árfolyamát közzéteszi a magyar<br />
napilapok többsége, a Magyar Tôkepiac naponta<br />
ismerteti az árfolyamokat és a forgalmazott<br />
mennyiségeket. A MOL GDR-jainak indikatív<br />
áralakulása és forgalma londoni SEAQ-on a<br />
Reuters rendszeren a MOLBq.L RIC kóddal, a<br />
Bloomberg rendszeren a MOLD LI RIC kóddal<br />
érhetô el. A MOL-részvények árfolyama a<br />
Budapesti Értéktôzsdén a Reuters rendszeren<br />
keresztül a MOLB.BU, a Bloomberg rendszeren<br />
pedig a MOL HB RIC kóddal érhetô el.<br />
Az alábbi táblázat mutatja a MOL részvények<br />
illetve GDR-ok kereskedési adatait 2002-ben<br />
negyedévente.<br />
IdõszakBUX forgalom BUX záróár SEAQ forgalom SEAQ záróár<br />
(db részvény) (Ft/részvény) (db GDR) (USD/GDR)<br />
1. negyedév 13.624.739 4.995 17.546.240 17,65<br />
2. negyedév 17.020.764 4.690 28.344.324 19,23<br />
3. negyedév 15.345.028 5.275 13.617.726 21,39<br />
4. negyedév 19.267.601 5.245 14.982.058 23,4<br />
111
Saját részvényállomány<br />
A MOL 1999. július 19-én megtartott rendkívüli<br />
közgyûlésének 10. számú határozata az alábbiak<br />
szerint adott felhatalmazást az igazgatóság<br />
részére saját részvények vásárlására:<br />
– a felhatalmazás 5 évig érvényes;<br />
– a részvénytársaság tulajdonába kerülô saját<br />
részvények együttes névértékének összege nem<br />
haladhatja meg az alaptôke 10 százalékát;<br />
– a részvények a tranzakció lebonyolításának napján<br />
érvényesülô tôzsdei árszinten kerülhetnek a<br />
társaság birtokába;<br />
– az igazgatóság a lebonyolított tranzakciókról és<br />
a megvásárolt saját részvények felhasználásáról<br />
az azokat követô elsô közgyûlésen szá<strong>mol</strong>jon be,<br />
és eljárása során az Igazgatóság a jelen határozatban<br />
foglalt feltételeket, a gazdasági társaságokról<br />
szóló törvény rendelkezéseit és az értékpapírtörvényben,<br />
valamint az érvényes tôzsdei elôírásokban<br />
szereplô bejelentési kötelezettségek teljesítését<br />
is köteles figyelembe venni.<br />
Ennek indokai:<br />
– a részvényalapú ösztönzési rendszerek súlyának<br />
növelése a részvényesek és a vezetés érdekeinek<br />
még erôsebb összehangolása érdekében;<br />
– a tôkeszerkezet optimalizálási lehetôségének<br />
elôsegítése a forgalomban lévô részvények vásárlása<br />
(és esetleges késôbbi bevonása) útján, valamint<br />
a szóba jöhetô részvényjellegû vagy hibrid<br />
finanszírozási instrumentumok alkalmazásának<br />
megkönnyítése.<br />
A MOL Rt. tulajdonában 2002. január 1-én 581.066 darab MOL részvény volt, mely év végére<br />
5.155.125 darabra növekedett. A változást az alább felsorolt tranzakciók okozták:<br />
Változások 2002-ben<br />
darab<br />
Sajátrészvény darabszám 2002. január 1-én 581.066<br />
Részvények értékesítése a BÉT-en -448.509<br />
Részvények vásárlása BÉT-en 5.506.751<br />
Alkalmazottak természetbeni részvényhez juttatása és visszavásárlása -484.189<br />
Sajátrészvény darabszám 2002. december 31-én 5.155.125<br />
Társaságunk 2002. január 29-én 448.509 darab MOL részvényt értékesített és ugyanekkora mennyiségû<br />
MOL részvényt vásárolt a Budapesti Értéktôzsdén 5.300 Ft-os áron.<br />
112
A felsôvezetés részvénytulajdona 2002. december 31-én<br />
Név Tisztség Tulajdonban lévô részvények száma<br />
Hernádi Zsolt Elnök-vezérigazgató, az Igazgatóság tagja 6.289<br />
Mosonyi György Vezérigazgató, az igazgatóság tagja 7.648<br />
Dr. Csányi Sándor Az igazgatóság tagja, elnök-helyettes 1.399<br />
Michel-Marc Delcommune Pénzügyi igazgató, az Igazgatóság tagja 12.514<br />
Akar László Az Igazgatóság tagja 1.296<br />
Dr. Dobák Miklós Az Igazgatóság tagja 3.132<br />
Dr. Horváth Gábor Az Igazgatóság tagja 3.132<br />
Dr. Kemenes Ernô Az Igazgatóság tagja –<br />
Iain Paterson Az Igazgatóság tagja 3.132<br />
Kamarás Miklós Az Igazgatóság tagja –<br />
Simóka Kálmánné Dr. Az Igazgatóság tagja –<br />
Dr. Kupa Mihály A Felügyelô Bizottság elnöke –<br />
Bognár Piroska A Felügyelô Bizottság munkavállalói képviseletet ellátó tagja 484<br />
Dr. Lámfalussy Sándor A Felügyelô Bizottság tagja 380<br />
Dr. Lukács János A Felügyelô Bizottság tagja 290<br />
Dr. Lajos Oláh A Felügyelô Bizottság tagja –<br />
John I. Charody A Felügyelô Bizottság tagja –<br />
József Kudela A Felügyelô Bizottság munkavállalói képviseletet ellátó tagja –<br />
János Major A Felügyelô Bizottság munkavállalói képviseletet ellátó tagja 544<br />
Slavomir Hatina A Felügyelô Bizottság tagja –<br />
Áldott Zoltán Stratégiai igazgató 6.519<br />
Dr. Bánhegyi Ilona Jogi igazgató 2.073<br />
Bokor Csaba Kutatás-Termelés Divízió, ügyvezetô igazgató 7.013<br />
Geszti László Termékelôállítás és Kereskedelem Divízió, ügyvezetô igazgató 1.139<br />
Szemmelveisz Zoltán Földgáz Divízió, ügyvezetô igazgató 1.502<br />
Dr. Szórád József Lakossági Szolgáltatások Divízió, ügyvezetô igazgató –<br />
Váradi Béla Humán erôforrás igazgató 900<br />
113
OLAJIPARI ÉS PÉNZÜGYI KIFEJEZÉSEK FOGALOMTÁRA<br />
Átlagos termelési költség<br />
Magába foglalja a kô<strong>olaj</strong> és földgáz kitermelésének,<br />
összegyûjtésének és elôkészítésének<br />
költségeit.<br />
Barrel (hordó)<br />
A kô<strong>olaj</strong>iparban használt angolszász mértékegység,<br />
egy tonna kô<strong>olaj</strong> hozzávetôleg egyenlô 7,3<br />
barrellel.<br />
Bányajáradék<br />
A nemzetközi gyakorlat és a Bányatörvény elôírásai<br />
szerint a Magyar Állam a Magyarországon<br />
kitermelt kô<strong>olaj</strong> és földgáz legnagyobb része után<br />
bányajáradék fizetését írja elô. Ennek mértéke<br />
1998. január 1. óta 12%.<br />
Bizonyított készlet<br />
Az a becsült kô<strong>olaj</strong>-, földgáz- és cseppfolyós<br />
gáztermékmennyiség, amely a geológiai és mérnöki<br />
adatok szerint nagy biztonsággal (több, mint<br />
90 százalék) gazdaságosan kinyerhetô a már<br />
ismert tárolókból, a fennálló gazdasági és<br />
üzemelési feltételek mellett.<br />
Bizonyított feltáratlan készlet<br />
Olyan készlet, amely olyan területeken lévô új<br />
kutakból nyerhetô, ahol még nem történt fúrás,<br />
vagy olyan meglévô kutakból, ahol viszonylag jelentôs<br />
ráfordítás szükséges az átalakításhoz.<br />
Bizonyított feltárt termelési készlet<br />
Az a készlet, amely a meglévô kutakban a termelés<br />
számára rendelkezésre álló idô alatt kitermelhetô.<br />
Bizonyított feltárt nemtermelô készlet<br />
Olyan készlet, amely a meglévô kutakból a rendelkezésre<br />
álló idô alatt kitermelhetô, de a befejezetlen<br />
vezeték-összeköttetések vagy egyéb<br />
mechanikai vagy szerzôdéses követelmények<br />
hiánya miatt a szénhidrogéneladás még nem<br />
kezdôdött meg.<br />
Boe (barrel of crude oil equivalent)<br />
A gáz fûtôértéke alapján hômennyiségi alapon kô<strong>olaj</strong>ra<br />
történô átszámítása után kapott térfogati<br />
egyenértékes. Gyakorlati alkalmazáskor 1 boe<br />
alatt általában 6.000 köblábnyi (kb. 170 normál<br />
m 3 ) gázt értünk.<br />
Brent típusú kô<strong>olaj</strong><br />
Északi-tengeri kô<strong>olaj</strong>ok keveréke, amelynek<br />
jegyzésára irányadónak tekintett a nemzetközi kô<strong>olaj</strong>piacon.<br />
Bruttó termelés<br />
A szénhidrogénmezôkbôl származó összes kô<strong>olaj</strong><br />
és földgáz mennyisége a bányajáradék levonása<br />
elôtt.<br />
Desztillációs kapacitáskihasználtság<br />
A finomító elsôdleges desztillációs kapacitásának<br />
kô<strong>olaj</strong>ra vonatkoztatott kihasználtsága.<br />
Downstream, DS<br />
Feldolgozás és Kereskedelem szegmens.<br />
Fehéráru<br />
A kô<strong>olaj</strong>ból kinyerhetô alacsonyabb sûrûségû<br />
(általában értékesebb) termékek (PB, benzinek és<br />
gáz<strong>olaj</strong>ok).<br />
Finomítói fedezet<br />
Teljes finomítási kapacitás osztva az összes<br />
értékesített termékmennyiséggel.<br />
Folyékony gáztermékek<br />
A földgázból leválasztott cseppfolyós szénhidrogének,<br />
a propántól a nehezebb komponenseket<br />
is tartalmazó gazolinokig bezárólag.<br />
Fokozott <strong>olaj</strong>kinyerési eljárás (EOR)<br />
Olyan eljárások/technológiák összessége, amelyekkel<br />
az elsôdleges (segédenergia nélküli) és<br />
másodlagos (EOR-nak nem minôsülô, pl. vízbesajtolás,<br />
nem elegyedô gázbesajtolás) módszerekhez<br />
képest többlet<strong>olaj</strong>-kihozatalt lehet produkálni. (Pl.<br />
égetéses eljárás, áramlási profilt befolyásoló beavatkozások.)<br />
Franchise rendszerben mûködtetett MOLtöltôállomás<br />
MOL-logóval és termékkínálattal mûködtetett, de<br />
nem MOL-tulajdonú töltôállomás.<br />
Készlet<br />
A kô<strong>olaj</strong>, kondenzátum, földgáz és más<br />
alkotórészek azon becsült térfogata, amelyrôl<br />
föltételezzük, hogy ismert kitermelési módszerrel<br />
kereskedelmi méretekben kinyerhetô egy ismert<br />
fölhalmozódásból egy adott idôpontot követôen az<br />
aktuális gazdasági körülmények között érvényes<br />
állami szabályozás mellett.<br />
114
KKKSZ<br />
Kô<strong>olaj</strong> és Kô<strong>olaj</strong>termék Készletezô Szövetség,<br />
Magyarországon a kô<strong>olaj</strong> és kô<strong>olaj</strong>termékek<br />
stratégiai készletezését látja el.<br />
Kogenerációs erômû<br />
Szén- vagy földgáztüzelésû erômû, amely villamos<br />
és termikus energia egyidejû termelésére alkalmas.<br />
Kondenzátumok<br />
A folyékony fázisú szénhidrogének azon <strong>csoport</strong>jának<br />
általánosító elnevezése, amelyben dominálnak<br />
a könnyû alkotók, és amelyeket a földgáz szeparálásával<br />
a felszínen nyernek ki.<br />
Magyar Ásvány<strong>olaj</strong> Szövetség<br />
A legjelentôsebb magyarországi kô<strong>olaj</strong>termékforgalmazó<br />
társaságok szövetsége.<br />
Maradékfeldolgozási projekt<br />
Célja a kô<strong>olaj</strong>finomítás során keletkezô termékek<br />
(fûtô<strong>olaj</strong>) könnyebb, értékesebb termékekké<br />
(fehéráruvá) történô átalakítása.<br />
MCF<br />
Millió köbláb, a földgáziparban használt angolszász<br />
mértékegység, egy köbméter egyenlô 35,314<br />
köblábbal.<br />
MEH<br />
Magyar Energia Hivatal<br />
Meddô kút<br />
Olyan kivizsgált kutató- és/vagy feltárófúrás,<br />
amely nem igazolja szénhidrogéntelep meglétét,<br />
vagy nem képes annyi kô<strong>olaj</strong>at, illetve földgázt gazdaságosan<br />
kitermelni, amelynek alapján érdemes<br />
lenne kúttá fejleszteni.<br />
Nettó termelés<br />
A szénhidrogénmezôkbôl származó összes kô<strong>olaj</strong><br />
és földgáz mennyisége a bányajáradék levonása<br />
után.<br />
Nettó száraz gáztermelés<br />
A kitermelt összes gáz, csökkentve a termelt vagy<br />
leválasztott szén-dioxid, illetve a gazolin gôztérfogat<br />
mennyiségével.<br />
Russian export blend<br />
API sûrûség: 32,5, kéntartalom 1,25%, orosz<br />
kô<strong>olaj</strong>ok keveréke, amelyek jegyzésárai irányadóként<br />
szolgálnak a nemzetközi kô<strong>olaj</strong>piacokon.<br />
Termelésbe állítás<br />
Szénhidrogénkészletek letermeléséhez szükséges<br />
föld alatti és föld feletti létesítmények megvalósításának<br />
folyamata.<br />
Termelésmegosztási egyezmény (PSA)<br />
Kô<strong>olaj</strong>- vagy földgázmezôre vonatkozó, a termelés<br />
megosztását célzó egyezmény az adott állam és a<br />
befektetôk között.<br />
Toe (tonna <strong>olaj</strong> egyenértékes)<br />
A gáz fûtôértéke alapján hômennyiségi alapon kô<strong>olaj</strong>ra<br />
történô átszámítása után kapott tömeg<br />
egyenértékes. Gyakorlati alkalmazáskor 1 toe alatt<br />
általában 1.200 Nm 3 -nyi gázt értünk.<br />
Upstream<br />
Kutatás-termelés szegmens<br />
Vízszintes fúrás<br />
Olyan fúrás, amelyeknél a függôleges szakaszt<br />
követôen vízszintes vagy ahhoz közeli tartományt<br />
alakítanak ki a célrétegben, a beáramlási keresztmetszet<br />
növelése érdekében.<br />
115
PÉNZÜGYI KIFEJEZÉSEK<br />
Átlagos lekötött tôkearányos megtérülés<br />
(ROACE)<br />
Üzleti eredmény osztva a felhasznált átlagos<br />
tôkével [összes eszköz-(befektetett pénzügyi<br />
eszközök+befejezetlen beruházás állománya<br />
+pénzeszközök és értékpapírok+rövid lejáratú<br />
kötelezettségek)+rövid lejáratú hitelek].<br />
CF@R (Cash Flow at Risk)<br />
A vállalat kockázatainak mérésére szolgáló módszer.<br />
Figyelembe veszi a kitettséget és a MOL Rt.<br />
portfóliójában található különbözô üzletek volatilitását.<br />
EBITDA<br />
Üzleti eredmény és az értékcsökkenés összege.<br />
EBITDA ráta<br />
Üzleti eredmény plusz értékcsökkenés osztva az<br />
értékesítés nettó árbevételével.<br />
Eladósodottság<br />
A nettó hitel és a nettó hitel plusz saját tôke plusz<br />
a külsô tulajdonokra esô részesedés hányadosa.<br />
GDR<br />
A J.P.Morgan, mint letétkezelô által letétben tartott<br />
részvényekrôl kiállított letéti igazolások (Global<br />
Depositary Receipt), amelyek külföldön kerültek<br />
forgalombahozatalra.<br />
IFRS<br />
Nemzetközi Számviteli Szabványok, korábban IAS.<br />
ISDA International Swap Dealers Association<br />
Az ISDA Master szerzôdés derivatív (származékos)<br />
ügyletek jogi lebonyolítására vonatkozó<br />
általános keretszerzôdés két fél között.<br />
Kapitalizáció<br />
A társaság piaci értéke, az alaptôkét alkotó<br />
részvények darabszáma szorozva a részvények<br />
aktuális piaci árával.<br />
Nettó eredmény<br />
Adózás utáni eredmény a társult vállalkozások<br />
eredményének és a külsô tulajdonosok<br />
részesedésének levonása után.<br />
Részvényesi hozam<br />
A részvények árfolyamváltozásának és a fizetett<br />
osztalékból adódó összes hozam.<br />
Saját tôkearányos megtérülés (ROE)<br />
A társaság részvénytôkéjére esô megtérülést<br />
mutatja meg, a nettó eredmény osztva a társaság<br />
saját tôkéjével<br />
Short pozíció<br />
Olyan kockázati kitettség, ahol egy társaság<br />
eredményét és/vagy cash flow-ját negatívan<br />
befolyásolja egy külsô tényezô (termékár,<br />
árfolyam, kamatláb) emelkedése.<br />
Üzleti tevékenységbôl származó nettó<br />
készpénz<br />
A társaság üzleti tevékenységébôl származó nettó<br />
készpénz jelzi a társaság képességét az osztalék<br />
és a kamat kifizetésre és a beruházási programok<br />
finanszírozására.<br />
116
RÉSZVÉNYESI<br />
INFORMÁCIÓK<br />
A társaság székhelye<br />
MOL Magyar Olaj- és Gázipari Részvénytársaság<br />
(MOL Rt.)<br />
1117 Budapest,<br />
Október huszonharmadika u. 18.<br />
1502 Budapest, Pf. 22<br />
Telefon: 209-0000, 209-1010, 209-2020<br />
Részvényesi kapcsolatok<br />
Befektetôi Kapcsolatok – befektetôi és elemzôi<br />
kapcsolatok, tôzsdei árak, nyilvános dokumentumok<br />
1117 Budapest,<br />
Október huszonharmadika u. 18.<br />
Telefon: 464-1395<br />
fax: 464-1335<br />
e-mail: investorrelations@<strong>mol</strong>.hu<br />
Részvénykönyv vezetése<br />
KELER Rt.<br />
1075 Budapest, Asbóth u. 9–11.<br />
Telefon: 269-6550<br />
ingyenesen hívható zöld szám: (80) 390-207<br />
Ügyfélfogadási idô:<br />
munkanapokon 09.00 – 15.00<br />
Részvények kereskedelmérôl információ<br />
kérhetô<br />
Budapesti Értéktôzsde<br />
1052 Budapest, Deák Ferenc u. 5.<br />
Telefon: 429-6636, fax: 429-6654<br />
GDR információ<br />
Morgan Guaranty Trust Company<br />
60 Wall Street, New York, New York 10260, USA<br />
US Morgan Service Center<br />
+ 1-800-428-4237 vagy az Egyesült Államokon<br />
kívül + 1-781-575-4328.<br />
Hirdetmények közzétételének helye<br />
A társaság közleményeit a Magyar Tôkepiac címû<br />
országos napilapban jelenteti meg. A társaság a<br />
közgyûlési meghívót a Népszabadság és a Magyar<br />
Nemzet címû napilapokban is megjelenteti.