2001. LV. ÃVFOLYAM 4. SZÃM - Index of - Sopron
2001. LV. ÃVFOLYAM 4. SZÃM - Index of - Sopron
2001. LV. ÃVFOLYAM 4. SZÃM - Index of - Sopron
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
* A százalékok kumulált értéke a folytonos vonaltól lefelé<br />
** A százalékok kumulált értéke a szaggatott vonaltól lefelé<br />
A táblázat fejlécén a zárójelbe írt számok az adott szintmagasságú épületek arányát jelzik a mőemléki,<br />
illetve nem védett épületállományon belül. A négy emeletes házakat nem tüntettük fel, mert köztük nincs<br />
mőemlék. A táblázatban szereplı értékek kerekítettek, ezért az összegek a száz százaléktól eltérhetnek.<br />
Forrás: saját adatok<br />
A mőemlékek egyértelmően zsúfoltabbnak mutatkoznak, különösen a földszintes és az egy emeletes<br />
épületek. A kumulált százalékértékekkel egyfajta „zsúfoltsági” mutatókat állítottunk elı, figyelembe véve,<br />
hogy mekkora lehet az „ideális” lakásszám adott épületmagasság esetén. Megjegyzendı azonban, hogy<br />
területi különbségek vannak, például a mőemléki helyreállítások által leginkább érintett belváros mutatói<br />
sokkal jobbak, mint az átlag. Tudjuk, kimutatásunk meglehetısen modellszerő és elvonatkoztatott, de azért<br />
elgondolkoztató lehet.<br />
Az 1970-es évek mintaszerő felújításait csak úgy lehetett elvégezni, hogy a házak állami tulajdonban<br />
voltak, és az OMF kivitelezıként is közremőködött. Mára, amikor a piac törvényei a meghatározóak, az<br />
OMvH csak hatóságként felügyelheti, hogy a mőemlékek hasznosítása során betartják-e a törvényi<br />
elıírásokat. Ez <strong>Sopron</strong>ban mintegy 110–130 épületet jelent. Az adatok azt mutatják, hogy a mőemlék<br />
épületekben a nem-lakó funkciók nagyobb arányban képviseltetnek, mint a védelem alatt nem álló<br />
épületekben (1. térkép, <strong>4.</strong> ábra). A táblázatból kiolvasható arány több tényezınek köszönhetı, de<br />
mindenesetre kellıképpen hangsúlyozhatja a mőemlékek gazdasági szerepét a városrészben.<br />
Kétségtelen, hogy egy üzletnek, vendéglınek, vagy akár irodának elınyére válhat, ha szépen felújított,<br />
patinás épületben van. Még nem ismert számunkra, hogy a vállalkozók mennyire mérlegelik ezt,<br />
valószínőleg az épület elhelyezkedése mellett ennek jelentısége ma még sokkal kisebb. A közintézmények<br />
jelenléte a mőemlékekben a helyreállítás fent részletezett irányelveinek ismeretében nem meglepı. A 94<br />
közintézménybıl 60 mőködik védett épület falai között, tehát mintegy kétharmaduk. 426A mőemléki<br />
helyreállításokkal például számos múzeum került védett épületbe. Így jött létre a Belváros Fı terének északi<br />
oldalán egy sajátos múzeumi együttes, amelyhez hasonló talán csak Varsó belvárosában van. 26(281) De így<br />
került az Erdészeti és a Bányászati Múzeum is a volt Esterházy-palotákba, és az Új utcában a két<br />
zsinagóga, a Lábasház, a Vasaló-ház pincéje múzeumi funkcióba. A külvárosban, pontosabban annak<br />
északi részén már csak egy ilyen közintézménnyé alakított ház található, a Pékmúzeum.<br />
69