2. rész
2. rész
2. rész
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
A GAZDÁLKODÓ MINT ENERGIATERMELŐ<br />
ÉS KÖRNYEZETVÉDŐ<br />
A megújuló nyersanyagok és energiaforrások jelentősége a<br />
mezőgazdaságban<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta), Németország<br />
90
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 3<br />
A GAZDÁLKODÓ MINT ENERGIATERMELŐ ÉS<br />
KÖRNYEZETVÉDŐ<br />
A MEGÚJULÓ NYERSANYAGOK ÉS ENERGIAFORRÁSOK<br />
JELENTŐSÉGE A MEZŐGAZDASÁGBAN<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás c. vidékfejlesztési projekthez<br />
1 BEVEZETŐ<br />
Projektrégió: Alsó-Szászország (Niedersachsen )<br />
Projektintézmény:<br />
Vechtai Fősikola (Hochschule Vechta)<br />
Cím: A gazda mint energiatermelő és környezetvédő<br />
Célcsoport: 16 -18 éves fiatalok/iskolások<br />
Együttműködő partnerek: biogáz berendezést működtető mezőgazdasági üzem<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
A megújuló nyersanyagok termesztése és azok energianyerésre történő használata<br />
új és jövőbemutató feladatokat jelentenek a mezőgazdaság számára. A fenntartható<br />
fejlődés keretében a megújuló nyersanyagok új lehetőségeket teremtenek<br />
számunkra a természeti erőforrásaink és az energia tudatos és felelősségteljes<br />
hasznosítása terén. A RAL-Modulban a diákok erről az aktuális témáról kapnak<br />
információt, és megtanulhatják, hogy milyen szerepe van a megújuló nyersanyagok<br />
használatának a környezetvédelemben.<br />
Rendszerezik a megújuló nyersanyagok mezőgazdasági hasznosításának ökológiai<br />
és gazdasági jelentőségét. A sor elején áll a biomasszából történő energiatermelés.<br />
Be kell látniuk a diákoknak, hogy az új energiaforrások hasznosítása<br />
elengedhetetlen, mivel a fosszilis energiahordozóknak nincs jövőjük. Közben<br />
megtanulják azt is, hogy már ma is lehet fedezni az energiaigényeket a megújuló<br />
energiaforrások hasznosításával környezetkímélő módon.<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: gazdaság meglátogatása (csoportmunka)<br />
A program időtartama 6-8 óra<br />
A program menete/szakaszai:<br />
ELŐZETES/MOTIVÁCIÓ<br />
A gazdaság felkeresése előtt a diákoknak alapvető ismeretekkel kell rendelkezni,<br />
vagy azokat az iskolában megszerezni a megújuló energiaforrások témájában, a<br />
meglévő fosszilis energiahordozók hasznosításával kapcsolatos problémákról. E<br />
célból a következő munkacsoportokat lehetne létrehozni, és munkalapokat<br />
felhasználni (forrás: www.cma.de):<br />
91
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
• www.internetrecherche.de az on-line kereső a következő témakörben „megújuló<br />
nyersanyagok“<br />
• Körforgások összehasonlítása – mitől olyan környezetkímélők a megújuló<br />
nyersanyagok<br />
• Bioenergia üzem a gazdaságban– Pro vagy kontra<br />
• Megújuló nyersanyagok hasznosítása a gazdaságban – Fent vagy lent<br />
Az energiafelhasználás témakörében érdemes megnézni a személyes és a<br />
világméretű energiafelhasználási adatokat. Javasoljuk megrajzolni a személyes<br />
„ökológiai lábnyomot“ (www.footprint.ch). Ezen a weboldalon hatásosan jelenítik meg<br />
egyik oldalon a személyes magatartást, a másik oldalon pedig a korlátozott<br />
forrásokat.<br />
KIDOLGOZÁS/LEBONYOLÍTÁS:<br />
A munkafolyamat egyes lényeges elemeit és a projekt céljait meg lehet beszélni<br />
előre a kisiskolásokkal. A következő csoportok munkájához adunk ötleteket:<br />
Műszaki szakértők<br />
• egy biogáz üzem műszaki berendezéseinek a leírása, pl. rajz vagy<br />
interjú segítségével.<br />
• Egy biogáz üzem méretezése (nyersanyag mennyiségek<br />
feldolgozása, tartályok meghatározása stb.)<br />
• Információszerzés az üzem műszaki berendezéseinek<br />
élettartamáról, esetleges gyenge pontjairól<br />
• A berendezés teljesítménygörbéjének megrajzolás, kiértékelése<br />
Környezeti szakértők<br />
• Milyen nyersanyagokat hasznosít a biogáz üzem Milyen termékeket kell<br />
előállítani. Alternatívák megjelölése.<br />
• Honnan származnak a nyersanyagok és hova kerül a végtermék.<br />
• Anyagok folyamatábrája (anyagáramlás: hígtrágya,<br />
Energianövények, Biogáz, elektromos energia, hő)<br />
• A biogáz üzem emmisszós értékeinek a meghatározása.<br />
• Ismertesse a biogáz üzem környezetkímélő módját. Végezze a<br />
munkát a megadott kritériumok és elméletek alapján (CO 2 -<br />
mérleg, anyagkörforgás meghatározása).<br />
Gazdasági szakértők<br />
• a biogáz üzem termelte lehetséges nyereség kiszámítása<br />
• a biogáz termelés gazdasági kilátásainak megítélése.<br />
• Mutassa be, milyen lehetőségeket kínál a “megújuló nyersanyagok<br />
és a bioenergia” a mezőgazdasági vállalkozások számára.<br />
• Lehetséges együttműködések kialakítása gazdasági sikerek<br />
érdekében.<br />
92
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
BEFEJEZÉSKÉNT:<br />
Befejezésül a diákok a gazdaság meglátogatása során szerzett információkat<br />
feldolgozhatják előadás formájában. A diákok készíthetnek például a munka során<br />
videófelvételt úgy, hogy közben megmutassák a biogáz előállítás műszaki és<br />
tudományos, valamint a gazdasági vetületeit is. Egy Pro – Kontra – Vita, vagy a<br />
témához kapcsolódó szerepjáték szintén lehetséges.<br />
A diákoknak kiosztandó munkalapok (ML)<br />
Ötletek a munkalapok készítéséhez (ML 1, 2, 5 – 9)<br />
Kész feladatlapok(ML 3, 4)<br />
ML 1<br />
ML 2<br />
A műszaki szakértők - Hightech a gazdaságban<br />
A biogáz üzem és az aggregátorok<br />
A megvizsgált biogáz üzem sematikus ábrázolása a diákok számára. A diákok<br />
ezt az ábrát egészítik majd ki a funkciók és az aggregátorok teljesítményével.<br />
A műszaki szakértők - Egy biogáz üzem méretezése<br />
A munkalap levezeti egy biogáz üzem méretezésének lépéseit. A diákok<br />
feladata a megadott számítási feladat elvégzése az útmutatások alapján.<br />
ML 3 A műszaki szakértők - Egy biogáz üzem életciklusa<br />
ML 4<br />
ML 5<br />
Környezeti szakemberek - Energiafelhasználás összehasonlítása: miért<br />
környezetkímélő a biogázüzem<br />
Környezeti szakemberek - A gazda mint környezetvédő<br />
A munkalap bemutatja a biogáz üzemben az anyagáramlás vizsgálati<br />
módszerét, s a diákoknak ki kell dolgozni az adott berendezésre az<br />
anyagáramlás vizsgálatát.<br />
ML 6<br />
ML 7<br />
ML 8<br />
ML 9<br />
Környezeti szakemberek - Klímagyilkos Nr. 1 „széndioxid“ - a CO 2<br />
mérleg<br />
A diákok összevetik a fosszilis energiafelhasználás és a biogáz energia<br />
felhasználás CO 2 -mérlegét. Feladatuk az, hogy mindkét esetre készítsék el a<br />
CO 2 -mérleg sematikus ábrázolását<br />
A gazdasági szakértők - Pénzt keresni bioenergiával<br />
Ennek a munkalapnak a segítségével meg lehet állapítani, hogy milyen<br />
megtakarítási és kereseti lehetőségek nyílnak meg a gazdálkodó előtt, ha<br />
bioenergiát termel. Ezt követően a diákok megszerezhetik a gazdálkodótól a<br />
valóságnak megfelelő adatokat is.<br />
A gazdasági szakértők - Bioenergia – a beruházás a jövőbe<br />
A diákok azt a feladatot kapják, hogy számítsák ki, hogy általában milyen<br />
esélyei lehetnek a jövőben a biogáz ill. bioenergia előállításnak. Információt a<br />
gazdálkodótól vagy más ebben szektorban működő cégtől lehet beszerezni,<br />
kutatni lehet esetleg már a tőzsde felé kacsintgató sikeres cégek után is:<br />
újságcikkek stb. keresztül.<br />
A gazdasági szakértők - Hálózati együttműködés és ütőképes<br />
szövetkezetek<br />
93
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
A bioenergia előállítás olyan termékláncon keresztül történik, melyekben más<br />
szereplők is <strong>rész</strong>t vesznek. A diákoknak ki kell deríteni a termékláncok<br />
felépítését, s az abban közreműködő vállalkozásokat. Fel kell ismerjék, hogy<br />
mennyire fontos az üzleti és a partner kapcsolat ezeken a területeken. Az a<br />
feladatuk, hogy képzeletbeli, de ésszerű hálózatokat és együttműködési<br />
csatornákat építsenek fel.<br />
Tanároknak szóló rövid előzetes információs anyag a gazdaság<br />
meglátogatása előtt<br />
A megújuló nyersanyagok olyan növényi vagy állati szerves anyagok, melyeket a<br />
nem élelmiszertermelő (non-food) szektorban hasznosítanak. A növényi eredetű<br />
nyersanyagok között vannak ipari nyersanyagok, melyeket ipari vagy vegyi úton<br />
dolgoznak fel, és vannak olyanok, melyeket elégetnek vagy erjesztenek<br />
energianyerés céljából. Az ipari növények olyan nyersanyagokat szolgáltatnak, mint<br />
rostok, fa/cellulóz, olajok/zsírok és keményítő. Az energianövényekre jellemző, hogy<br />
igen magas a szénhidrát, az olaj vagy biomassza tartalmuk, azaz sok bennük a<br />
cellulóz. Néhány növényt iparilag/vegyileg és energetikai célra is lehet használni.<br />
A megújuló nyersanyagoknak az a közös előnyük, hogy megújuló energiaforrást<br />
jelentenek, ami egy<strong>rész</strong>t a napenergia kimeríthetetlen energiájára vezethető vissza,<br />
más<strong>rész</strong>t feldolgozásukkor csak annyi széndioxid kerül vissza a levegőbe, amennyit<br />
a növények felvettek a növekedésük során – tehát a megújuló nyersanyagok CO 2-<br />
semlegesek. Felhasználásuk segíti az üvegházhatás csökkentését.<br />
A mezőgazdaságban egyre nő a szerepe a megújuló nyersanyagok termesztésének.<br />
1. ábra: A megújuló nyersanyagok termőterületének alakulása Németországban<br />
(Forrás: www.fnr-server.de)<br />
A 2003 évi betakarításkor 837.000 hektáron takarítottak be ipari és<br />
energiahasznosításra termelt nyersanyagokat, ami a szántóterületek majdnem 8<br />
százalékát jelentette. Ebből 6,4% volt repce. Emellett a burgonya, a kukorica és az<br />
árpa, mint keményítő forrás nagy szerepet játszik. Olajos magvúak, mint a repce,<br />
napraforgó vagy a len, gyakran kerülnek a művelésből kivont szántókra, – ezeket a<br />
növényeket az EU agrár reformját követően kivették az élelmiszernövények közül és<br />
így megújuló energiaforrásként lehetett azokat hasznosítani.<br />
94
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
A repce olajat speciális berendezésekben repceolaj-metil-észterré alakítják, amit<br />
másként biodízelnek is nevezünk. A bioüzemanyagot időközben Németországban<br />
már több mint 1600 benzinkút kínálja. Éves forgalma a 2002 évi 550.000 tonnáról a<br />
becslések szerint 65.0000 – 70.0000 tonnára emelkedett 2003-ban. Kb. 3 millió<br />
személygépkocsit vizsgáztattak le Németországban CO 2 -semleges biodízel<br />
üzemelésre.<br />
A megújuló nyersanyagok termelése mellett egyre jelentősebb lesz a mezőgazdasági<br />
üzemekben az energiacélú hasznosítás is. Olyan szerves hulladékok vagy<br />
melléktermékek, mint pl. az istállótrágya, híg vagy szilárd formában, valamint a<br />
növénytermesztés hulladékai (pl. répalevél) erjedő anyagokként a biogáz üzem<br />
alapanyagául szolgálnak. A fermentáció során metán gáz keletkezik, amiből kivonják<br />
a ként, és azután megszárítják. Ezt leginkább épületblokkok fűtésére használják,<br />
vagy elektromos áramot állítanak elő vele.<br />
<strong>2.</strong> ábra: Egy biogáz üzem sematikus rajza (Forrás: Grabowsky, B. (2004))<br />
Kiegészítő jövedelemhez juttatja a gazdálkodót, ha biomassza-hőerőművekhez<br />
szolgáltat fát, szalmát vagy az egész energianövényt. Elektromos áram előállítása<br />
biomasszából a megújuló energiaforrások között is újdonság, s a 2004 évi törvény<br />
szerint legalább 8,4 centet, de legfeljebb 21,5 centet visszatérítenek kilowattóránként<br />
az elektromos művek. A visszatérítés az üzem teljesítményétől, a felhasznált<br />
erjesztett anyagoktól, a hatékonyságtól és az alkalmazott technológiától függ.<br />
További szakirodalom illetve internetes utalások:<br />
• Grabkowsky, B. (2004): Biogasnutzung in Niedersachsen. ISPA - Universität<br />
Vechta, weiße Reihe, Band 23. ISBN 3-88441-211-6.<br />
• Biokraftwerk Bauernhof. In: Land & Forst, Schriftenreihe: Technik, H. 11/2003.<br />
Hannover<br />
95
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
• C.A.R.M.E.N. e.V. (Hrsg.) (2001): Folienatlas Nachwachsende Rohstoffe. Köln<br />
• Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie (2003): Zahlen und Fakten:<br />
Energie Daten 2003- nationale und internationale Entwicklung. Bonn.<br />
• Top Agrar (Hrsg.) (2003): Neue Energien vom Bauernhof : Sonne, Wind,<br />
Wasser, nachwachsende Rohstoffe. Münster<br />
• www.ris-naro.net, www.carmen-ev.de, www.bine.info, www.inaro.de,<br />
www.cma.de<br />
• www.ecospeed.ch (persönliche CO 2 -Bilanz)<br />
• www.fnr.de<br />
Egy biogáz berendezés életciklusa<br />
Életciklus megfigyeléseket a termékek és a folyamatok esetében elsősorban arra<br />
használják, hogy megfigyeljék a környezeti hatásokat. Jól bevált módszerei vannak<br />
melyek az összefüggéseket nem önmagukban, s nem egy adott pillanatban, hanem<br />
előretekintően egy ésszerű periódusban vizsgálja. Ez az elemzés kiindulási pontja<br />
lehet pl. olyan környezeti tervező, értékelő eszközöknek, mint az ökomérleg.<br />
kibocsátás<br />
maradványok<br />
Tervezés és<br />
építési<br />
szakasz<br />
Üzemelési<br />
idő<br />
lebontás<br />
energia<br />
erőforrások<br />
1. ábra: Egy termék vagy egy szolgáltatás életciklusának sematikus rajza<br />
(saját készítés)<br />
1. feladat:<br />
Készítsen el egy rajzot, mely egy biogáz üzem létének fázisait ábrázolja. A<br />
felhasznált anyagok: építőanyagok, energia, gépek és berendezések, híg és szilárd<br />
istállótrágya az egyes fázisok igénye szerint. Írja le ezenkívül azokat az anyagokat is,<br />
melyeket az üzem kibocsát: maradványok, csomagoló anyagok, elektromos áram,<br />
hő.<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
Nevezze meg az egyes fázisokban jelentkező pozitív és a negatív környezeti<br />
hatásokat. Hogyan értékelné ezeket együttesen<br />
96
Energiafelhasználás összehasonlítása –<br />
Mi teszi a biogáz felhasználást környezetkímélővé<br />
1. feladat:<br />
Az 1. ábra bemutatja a CO 2 -kibocsátást fosszilis energiahordozók<br />
felhasználásakor. Írja le ezt a folyamatot.<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
Rajzolja be a <strong>2.</strong> ábrába a biogázt felhasználás során a CO 2 -kibocsátást.<br />
3. ábra:<br />
Hasonlítsa össze a fosszilis és a megújuló energiahordozók felhasználása során a<br />
folyamatokat a CO 2 -mérleggel kapcsolatosan. Magyarázza meg, hogy miért<br />
környezetkímélő a biogáz használata a fosszilis energiahordozók használatával<br />
szemben.<br />
CO 2 kibocsátás<br />
Energia<br />
felhasználás<br />
CO 2 kibocsátás<br />
Energia<br />
továbbítás és<br />
szállítás<br />
Fosszilis energiahordozók<br />
szén, kőolaj, földgáz<br />
1.ábra<br />
<strong>2.</strong>ábra<br />
97
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
Megoldás<br />
Egy biogáz üzem életciklusa<br />
1. feladat:<br />
építőanyagok<br />
energia<br />
gépek<br />
Istállótrágya<br />
szubsztrátum<br />
szállításhoz gép és<br />
energiafelhasználás<br />
gépfelhasználás<br />
energia<br />
Építési<br />
szakasz<br />
Üzemelési<br />
szakasz<br />
leszerelés/ a<br />
berendezés<br />
elbontása<br />
maradványok<br />
csomagolóanyagok<br />
füstgázok<br />
áram<br />
hőenergia<br />
füstgázok(szállítás)<br />
Maradék<br />
anyagok<br />
füstgázok<br />
Egy biogáz üzem életciklusa és az anyagfelhasználása<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
Építési szakasz:<br />
Negatív hatások: CO 2 -kibocsátás, terület lezárása, diffúz/indirekt környezetterhelés<br />
az ún. „szürke” energia felhasználása miatt (késztermékek felhasználása),<br />
energiafelhasználás; Pozitív hatások nincsenek<br />
Üzemelési szakasz:<br />
Negatív hatások: CO 2 -kibocsátás és további indirekt környezet terhelés az<br />
alapanyagok és az erjesztett anyagok maradványainak szállításából kifolyólag,<br />
terület lezárás;<br />
Pozitív hatások: a hígtrágya metán kibocsátása csökken, energiatermelés.<br />
Leszerelés/elbontás:<br />
Negatív hatások: CO 2 -kibocsátás és további indirekt környezetterhelés a leszerelési<br />
és bontási munkálatok során, energiafelhasználás, bontási hulladékok tárolására<br />
hely igénybevétele, vagy újrahasznosítás (recycling);<br />
Pozitív hatások nincsenek.<br />
Értékelés: A biogáz üzemű berendezés élettartama alatt túlnyomó<strong>rész</strong>t pozitív<br />
környezeti hatások érvényesülnek.<br />
98
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
Megoldás<br />
Energiafelhasználás összehasonlítása –<br />
Mi teszi a biogáz felhasználást környezetkímélővé<br />
1. feladat:<br />
A fosszilis energiák felhasználásával történő energia előállítás során szén-dioxid<br />
kibocsátás történik. Ennek során a földből valamilyen formában kibányászott szén,<br />
szén-dioxid formájában a környezetbe kerül. Ezt a folyamatot tekintik az<br />
üvegházhatás fő okozójának.<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
CO 2 kibocsátás<br />
CO 2<br />
kibocsátás<br />
Energiafelasználás<br />
Biogáz üzem<br />
CO 2 kibocsátás<br />
Energia továbbítás<br />
és szállítás<br />
Híg és szilárd<br />
trágya<br />
Erjesztő anyagok<br />
Fosszilis<br />
energiahordozók<br />
szén, kőolaj, földgáz<br />
CO 2 felvétel<br />
Növények növekedése<br />
1. ábra<br />
<strong>2.</strong> ábra<br />
3. feladat:<br />
A biogáz felhasználásakor is széndioxid kibocsátás történik. A döntő azonban az,<br />
hogy ezt a széndioxidot előtte már a növények felvették. Tehát a természetes<br />
széndioxid körforgásból származik. A biogáz a megújuló energiaforrások közé<br />
tartozik.<br />
99
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
Biogáz üzem a Mustermann gazdaságban<br />
1. feladat:<br />
Meglátogattak egy biogáz üzemet. Készítsenek egy sematikus<br />
rajzok az üzem működési elvéről.<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
Egészítsék ki a sémát a felhasznált anyagokkal.<br />
Kérdezzék meg a gazdálkodótól a felhasznált anyagok beszerzési árát. Milyen<br />
további költségek szükségesek az beindításához<br />
100
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
Az Input-Output-Modell<br />
Honnan származnak a nyersanyagok és hova szállítják a termékeket<br />
1. feladat:<br />
A mezőgazdasági vállalkozás sokféle nyersanyagot és egyéb terméket használ a<br />
bioenergia előállításához. Sorolja fel ezeket az anyagokat. Készítse el ennek alapján<br />
az Input – Output – Modellt. 1. ábrán látható Input – Output – Modellre egy példa.<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
Dolgozzanak ki optimálási javaslatokat ökológiai szempontok szerint. Indokolják meg<br />
a javaslatokat!<br />
101
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
Bioenergia – a gazda mint energia szolgáltató<br />
A gazdálkodóval készített interjú<br />
Feladat:<br />
Készítsen interjút a gazdálkodóval és/vagy a munkásaival a helyszínen. Készítse elő<br />
alaposan, úgy, hogy a kérdéseket előre megfogalmazza, és a válaszokat lejegyzi.<br />
Készítsen erről egy posztert, ami megmutatja azt, hogy milyen jelentősége van a<br />
gazdálkodó számára az energiaszolgáltatásnak. Világítsa meg az ökonómiai,<br />
ökológiai és társadalmi szempontokat.<br />
A következő kérdéseket lehet a gazdálkodónak feltenni:<br />
1. Miért döntött a biogáz üzem létesítése mellett<br />
<strong>2.</strong> Tervez-e további beruházásokat a bioenergiával kapcsolatosan<br />
Az energiafelhasználás ellenőrzése<br />
Napi energiafelhasználásunk<br />
1. feladat:<br />
Jegyezze fel mennyi energiát fogyasztott ma. (a reggeli felkeléstől mostanáig).<br />
Jegyezzen fel minden olyan tevékenységet, melynek során fosszilis vagy megújuló<br />
nyersanyagokból nyert energiát használt fel.<br />
Időpont Tevékenység Energiafajta<br />
7:00 óra zuhanyozás villanyáram<br />
102
A gazdálkodó mint energiatermelő és környezetvédő<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
A közvetlen energiafelhasználás mellett a közvetett ún. „szürke” energiafelhasználás<br />
is jelentős. Ezek közé tartozik mindaz az energia, amit az élelmiszerek és használati<br />
tárgyak gyártása, a csomagolása, a tárolása és szállítása során használtak fel. Még<br />
az igénybe vett szolgáltatásokhoz is kötődik energiafelhasználás. Milyen tárgyakhoz,<br />
táplálékokhoz és szolgáltatásokhoz használt ma indirekt energiát<br />
Felhasznált tárgy/szolgáltatás<br />
Autó, busz, vonat<br />
3. feladat:<br />
A táblázatból megismerhetjük egy német család átlagos energiafogyasztását.<br />
Ábrázolja grafikonon az eredményeket. Használjon a jelölésekhez magyarázatokat.<br />
A felhasználás<br />
módja<br />
fogyasztás [kwh] fogyasztás [€]<br />
A lakás fűtése 25000 880<br />
Személygépkocsi 12000 1400 kb. 2100 l fűtőolaj<br />
Melegvíz 4000 690 kb. 1200 l<br />
üzemanyag<br />
Villanyáram 3500 610<br />
1. táblázat: egy átlagos német háztartás energiafelhasználása<br />
(forrás: www.losheim-2020.de)<br />
4. feladat:<br />
Tegye mellé az Ön egyéni energiafelhasználását. Mit gondol magasabb vagy<br />
alacsonyabb lesz-e Vesse össze a gazdaság energiatermelésével. Mennyi embert<br />
lehetne a biogáz üzemben termelt energiával ellátni Indokolja meg miért!<br />
103
LÁTÁS, SZAGLÁS, TAPINTÁS:<br />
A GYEREKEK FELFEDEZIK A<br />
PARASZTGAZDASÁGOT<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta) , Németország<br />
104
Látás, szaglás, tapintás: a gyerekek felfedezik a parasztgazdaságot<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 4<br />
LÁTÁS, SZAGLÁS, TAPINTÁS: A GYEREKEK FELFEDEZIK<br />
A PARASZTGAZDASÁGOT<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanuláshoz c. vidékfejlesztési projekthez.<br />
1 BEVEZETŐ<br />
Projektrégió: Alsó-Szászország (Niedersachsen )<br />
Projektintézmény: Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta)<br />
Cím: Látás, szaglás, tapintás: a gyerekek felfedezik a parasztgazdaságot<br />
Célcsoport: óvodáskorú gyermekek<br />
Együttműködő partnerek: mezőgazdasági üzemek<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
Rövid leírás (Célok és tartalom):<br />
Személyes és közvetlen tapasztalatok mindenki számára nélkülözhetetlen feltétele<br />
az értékek és a szabályok kialakításának valamint ahhoz, hogy képes legyen<br />
különféle cselekvési lehetőségek között választani. Egy paraszt gazdaság<br />
megismerése jelentősen hozzájárul ehhez a folyamathoz, mivel első kézből sokféle<br />
ismeretet lehet szerezni a természetről, az állatokról és a növényekről. Különösen<br />
fontos, hogy óvodáskorú gyermekek számára olyan képzési helyeket nyújtsunk, ahol<br />
változatos élményekre nyílik lehetőség és ahol bevonható különböző tanulási<br />
tevékenységekbe, ilyen pl. a megfigyelés, a felfedezés és az érzékelés. Ez a RAL<br />
oktatási anyag ötleteket kínál arra, hogy hogyan lehet játszva tanulni a „paraszt<br />
gazdaság“ c. témakört körbejárva.<br />
Az oktatási egység a kiválasztott gazdaság kialakításának és termelési profiljának<br />
megfelelően alakítható. Az anyag célja, hogy a gyerekek érdeklődést felkeltse, s a<br />
gazdaságot minden érzékszervükkel megismerjék, s lehetőség szerint sok élménnyel<br />
és tapasztalattal gazdagodjanak. Az anyagok játékosan tanítanak, s a gyermek<br />
természetes lelkesedésére támaszkodva az új környezet megismerésére serkenti<br />
őket.<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: a paraszt gazdaság játékos felfedezése<br />
A projekt időtartama (órában): 3-4 óra<br />
Menete/szakaszai:<br />
Előzetes/motiváció<br />
A gazdaság felfedezése előtt a gyermekeket a napirendjüknek és a<br />
tájékozottságuknak megfelelően meg kell ismertetni a mezőgazdasággal és a<br />
táplálkozással. Ez megoldható szerepjátékkal, történetekkel vagy közös evéssel.<br />
105
Látás, szaglás, tapintás: a gyerekek felfedezik a parasztgazdaságot<br />
Ennek során a gyermekekkel meg kell ismertetni, hogy mi minden felfedezni való van<br />
a paraszt gazdaságban, amit majd felkeresnek.<br />
Megvalósítás/lebonyolítás<br />
A gazdaság felfedezést szakaszosan jól átlátható egységekre osztva kell<br />
megszervezni. Például: látogatás, gyakorlati tevékenység, játék, esztétikai-alkotó<br />
tevékenység.<br />
A rövid látogatást először tájékozódással kell kezdeni. Először a gazdaság azon<br />
épületeit kellene megnézni, melyek higiéniai okokból valóban csak megtekinthetők.<br />
Ez ne tartson 15 percnél hosszabb ideig.<br />
A gyakorlati tevékenység legyen a gazdaság felfedezésének a központi eleme.<br />
Ezen keresztül közvetlenül megismerhetik a gyermekek a munkafolyamatokat, az<br />
állatokat a növényeket és az egyéb anyagokat. Ennek során egy felnőttnek (nevelő,<br />
gazda, munkás stb.) mindig kísérni kell a gyerekeket és elmagyarázni mi történik. Itt<br />
nyílik lehetőség arra, hogy egyes géppel végzett munkafolyamatokat a gyermekek<br />
kézzel utánozzanak, s így alaposabb gyakorlati ismeretekre tegyenek szert. Ilyen<br />
lehet, pl. a burgonyaszedés, a gazolás stb. Ennek során intenzívebb kapcsolatba<br />
kerülnek a különféle anyagokkal (látás, szaglás, tapintás), így azután könnyebb<br />
megérteni, hogy az adott munkafolyamatnak mi a szerepe.<br />
Néhány példa:<br />
1. Állatok etetése és gondozása<br />
Tehenek elé takarmányt teríteni<br />
Megkeverni a tejet a borjak számára<br />
Nyulakat etetni<br />
lovat simogatni és tisztítani<br />
Egy tehén tőgyét megtisztítani<br />
Tehenet fejni (a fejőgép felhelyezése vagy kézzel)<br />
Kiscsibét megfogni és simogatni<br />
Mézet pergetni<br />
Tojást összeszedni és válogatni<br />
<strong>2.</strong> A gazdaságban termesztett növények: vetni, gondozni és aratni<br />
Gabonát vetni, burgonyát ültetni, palántát kiültetni<br />
Gazolni<br />
Gyümölcsöt, zöldséget és gabonát betakarítani<br />
Gabonát csépelni<br />
Gyümölcsöt és zöldséget előkészíteni: megmosni, feldarabolni<br />
3. A gazdaságban használt gépek<br />
106
Látás, szaglás, tapintás: a gyerekek felfedezik a parasztgazdaságot<br />
Megnézni az etető berendezéseket, elmondani mire jók<br />
Fejőgépet üzem közben megfigyelni, s elmondani hogyan fejik meg a tehenet<br />
Felülni a traktorra *<br />
A pótkocsin utazni *<br />
Talajművelő és betakarítógépeket munka közben megfigyelni<br />
(* a felelősségbiztosítás kérdését előtte a biztosítóval egyeztetni)<br />
4. Élelmiszerek és nyersanyagok: Előkészítés és feldolgozás<br />
Gabonát őrölni<br />
Túrót készíteni<br />
Kenyértésztát dagasztani és kenyeret sütni<br />
Lekvárt főzni<br />
Tejitalt keverni<br />
Zöldséget lefagyasztani<br />
Vajat köpülni<br />
Egy ételt elkészíteni<br />
Másik lehetőség ahhoz, hogy a gazdaságot minden érzékszervünkkel megismerjük a<br />
játékok, mindenekelőtt a természeti élményen alapuló játékok. Az egyéni<br />
lehetőségek szerint a parasztgazdaság minden <strong>rész</strong>e legyen bevonva a játékba.<br />
Gondolunk itt bújócskára, fogócskára a szénában vagy a szalmában, szagok és<br />
zajok gyűjtése, zajok-hangok utánzása (Karaoke - állathangokkal) stb.<br />
A negyedik téma tartalmazza az élmények és ismeretek esztétikai-alkotó jellegű<br />
feldolgozását. Ezt mindenképpen a tevékenység végére kell tervezni. A gyerekek<br />
megmondhatják, melyik a kedvenc helyük a gazdaságban. S lefesthetik azt, vagy<br />
készíthetnek valamit a fellelhető nyersanyagokból, amit emlékül magukkal vihetnek:<br />
pl. tökből készíthetnek lámpást, gyógynövényekből fonhatnak koszorút, vagy csokrot<br />
készíthetnek és megszáríthatják, készíthetnek csalánból vagy gyermekláncfűből<br />
salátát, vagy fonhatnak belőle koszorút, készíthetnek bélyegzőt krumpliból,<br />
összeállíthatnak egy képet vagy egy plakátot, eljátszhatják, mit tapasztaltak a<br />
gazdaságban, stb.<br />
Befejezésül<br />
Befejezésként megbeszélhetik az élményeiket, s és megmutathatják egymásnak a<br />
gazdaságban gyűjtött dolgokat vagy a saját készítésű „műveket”. Erre jó lehetőség<br />
ezekből egy kiállítást rendezni kiegészítve a programról készült fényképekkel. A<br />
gyűjtött anyagokból dekorációt, képeslapokat, meghívókat stb. készíthetnek a<br />
gyerekek.<br />
107
Látás, szaglás, tapintás: a gyerekek felfedezik a parasztgazdaságot<br />
Játékok és ötletek a gazdaság felfedezéséhez<br />
Javaslatok a munkalapok elkészítéséhez a cselekvésorientált tanulás c. projekthez<br />
(ML1-12)<br />
Kész munkalapok (ML)<br />
1<br />
2<br />
3<br />
Együtt csendesen– gyűjtsünk hangokat a gazdasági udvarban<br />
A gyermekek kis csoportokban (4-5 fős) kb. 10-15 percig hangokat és zajokat<br />
gyűjtenek a gazdasági udvarban. A feladatot úgy kapják, hogy mindegyik gyerek a<br />
csoportban egy-egy hangot vagy zajt megjegyez, amit azután utánozni kell. Tehát<br />
a gyűjtés befejeztével a csoportok egy helyen összegyűlnek és mindegyik gyerek<br />
az általa megjegyzett hangot vagy zajt utánozza, s a többieknek ki kell találni,<br />
hogy az mi volt.<br />
„Kikelnek a kiscsibék “ –fantázia utazás<br />
A gyerekeknek el kell képzelniük, tojások a fészekben. Ehhez a következő<br />
szöveget lehet mondani: A tyúkanyó kikelti a kiscsibéket. Most még nagyon jó<br />
meleg van a tojásban. Lassan egyre erősebb lesz a kiscsibe, s kíváncsi lesz<br />
milyen is a kinti világ. Elkezdi kopogtatni a csőrével belülről a tojáshéjat. Már érzi<br />
és egy kicsit tudja mozgatni a lábait és a szárnyait. Ezután jó erősen nekinyomja a<br />
csőrét a tojáshéjának és hirtelen – a tojáshéj megreped. Egészen világos lesz.<br />
Hangok és színek a mezőn<br />
A gyerekek azt a feladatot kapják, hogy kisebb csoportokban (4-5 fős), a mezőn a<br />
lehető legtöbb hangot és szint keressenek. Gyűjtsenek be minden színből mintát,<br />
s jegyezzék meg, a hangokat ill. zajokat, amiket hallottak.<br />
4<br />
Memóriajáték a gazdasági udvarban<br />
A játékot oly módon kell előkészíteni, hogy a gazdasági udvarban található<br />
anyagokból összegyűjtenek néhányat (pl. egy kis széna, krumpli, fű stb.), s azt<br />
szétosztják a gyerekek között. Ismét kisebb csoportokra oszlanak (2-3 fő) és<br />
elindulnak megkeresni a tárgy helyét a gazdasági udvarban. Ha megtalálták,<br />
akkor magukkal viszik a gyülekező helyre, pl. egy másik krumplit, egy másik<br />
eperszemet, egy szalmaszálat stb..<br />
5<br />
6<br />
7<br />
„Keresd a darabokat” játék a gazdaságban<br />
Egy puzzle-hoz hasonló játék előkészítése és lebonyolítása a gazdaságban.<br />
Állatpantomim<br />
A gyerekeket két csoportra osztják, s felváltva kapják azt a feladatot, hogy<br />
valamelyik állatot utánozzák. A feladatot úgy osztják ki, hogy az egyik a másik<br />
csoportbeli fülébe súgja annak az állatnak a nevét, amit utánozni kell. Ezután a<br />
csoportbeli gyerekeknek ezt ki kell találni. Ha nem találják ki, a másik csoport<br />
következik. Fokozható a verseny hangulata, ha stopperrel mérik az időt, hogy<br />
melyik csoport milyen gyorsan találja ki. .<br />
Mi van a zsákban<br />
Egy kis sűrű szövetből készült zsákba a gazdaságból származó termékeket<br />
raknak, pl. gabona, gyümölcs, zöldség stb. Tapogatás útján kell a gyerekeknek<br />
kitalálni, hogy mi van a zsákban.<br />
108
Látás, szaglás, tapintás: a gyerekek felfedezik a parasztgazdaságot<br />
8<br />
9<br />
10<br />
12<br />
Verseny a gazdasági udvarban<br />
A gazdasági udvarban különféle állomásokat alakítanak ki a gyerekek számára,<br />
ahol valamilyen feladatot kell megoldani, vagy egy játékot eljátszani..<br />
A gazdasági udvar-háló<br />
Mindegyik gyerek kap egy fonalat, amivel majd megszövik a gazdasági udvarhálót.<br />
Át kell gondolni, hogy mi minden található a gazdasági udvarban,<br />
mindegyikhez tartozik egy fonal, pl. a tárgyakhoz, az állatokhoz, a növényekhez<br />
vagy az emberekhez. Ezután a gyerekek körberakják a székeket, ráülnek, az első,<br />
kilép középre s elkezdi a mondókáját:: „A gazdaságban van egy gazdálkodó “.<br />
Ezután a következő gyerek lép a kör közepére, hozzácsomózza az ő fonalát az<br />
előzőhöz és azt mondja: a gazdaságban vannak disznók és így tovább…..<br />
A parasztudvar specialitása (frissen készített étel a gazdaságban)<br />
A gyerekek maguk készítenek ételt a gazdaság termékeiből. (Müzli keverése,<br />
kolbász főzés stb.)<br />
Tejvizsgálat<br />
Kb. 3 – 4 különböző tejmintát vesznek (pl. hőkezelt tej, banántej, író) és nem<br />
átlátszó flakonba töltik. Azután szívószál segítségével megkóstolják a mintákat, s<br />
kitalálják, hogy mi van a flakonban.<br />
Irodalomjegyzék:<br />
Cornell, Joseph (1999): Mit Kindern die Natur erleben. Verlag an der Ruhr.<br />
Ländliches Fortbildungsinstitut (2005): Medienkatalog Landwirtschaft.<br />
Unterrichtsmaterialien rund um den Bauernhof, die Landwirtschaft, Ökologie und<br />
Ernährung.<br />
Grünwald, Susanne (2005): Erlebnis Bauernhof. Ideen für Aktionen im Kindergarten.<br />
Aid, ISBN 3-8308-0490-3.<br />
Mein Bauernhof-Buch. Lieder und Geschichten. 2005, Verlag Bassermann, ISBN 3-<br />
8094-1777-7.<br />
109
A TEJ, MINT ENERGIAITAL<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta), Németország<br />
110
A tej, mint energiaital<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 5<br />
A TEJ – MINT ENERGIAITAL<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás c. vidékfejlesztési projekthez<br />
1 BEVEZETÉS<br />
Projektrégió: Alsó-Szászország (Niedersachsen)<br />
Projektintézmény: Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta)<br />
Cím: A tej – mint energiaital<br />
Célcsoport: 12 – 16 éves gyermekek<br />
Együttműködő partner: tejtermelő mezőgazdasági üzem<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
A tej és a tejtermékek a legkedveltebb élelmiszerek közé tartoznak: mindegy, hogy<br />
keménysajt vagy kakaó formájában, de fogyasztóként már szinte mindenki<br />
kapcsolatba került a tejjel és a tejtermékekkel. Vajon ki tudja, hogy honnan kerülnek<br />
a különböző tejtermékek az asztalunkra, s hogy milyen körülmények között készül ez<br />
az egészséges táplálék<br />
Az alábbi RAL-oktató anyagok a multiplikátoroknak nyújtanak segítséget ahhoz, hogy<br />
ezeket a kérdéseket az iskolásokkal/fiatalokkal együtt megválaszolhassák. A<br />
középpontban egy tejüzem megismerése áll, amit egy projekt nap alatt lehet<br />
elvégezni. Számos munkalap áll rendelkezésre ahhoz, hogy az iskolás csoportok a<br />
helyszínen alaposan megismerhessék a tejtermelést.<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: a gazdaság megismerése egy projekt nap<br />
keretében<br />
A rendezvény időtartama (óra): 6-8 óra<br />
Menete/szakaszai:<br />
Előzetes/Motiváció<br />
A projekt-napot megelőzően az iskolai órán ismereteket szereznek a diákok a<br />
németországi szarvasmarhatartásról. Jól meg kell világítani a tehéntartás és a legelő<br />
területek közötti összefüggéseket, a tejtermelésben végbement struktúraváltást, a<br />
gazdaságok közötti méretbeli különbségeket, valamint a tejtermelők gazdasági<br />
helyzetét (tejárak).<br />
Bemelegítésként tejkóstoló kiválóan oldja a hangulatot, s jó gyakorlati bevezető is<br />
egyben. Különféle tejeket (író, teljes tej, banános-, vaníliástej stb.) kell egy nem<br />
111
A tej, mint energiaital<br />
átlátszó, megszámozott flakonba önteni. Az iskolásoknak a szívószálas kóstolás<br />
alapján meg kell állapítani, hogy milyen tejet ittak.<br />
Előkészítő házi feladat lehet, pl. Nézzétek meg otthon a hűtőben, hogy milyen<br />
tejtermékeket találtok, s jegyezzétek fel! Honnan van a tej, amiből ezek a termékek<br />
készülnek Érdeklődjetek a bevásárló központban, hogy mennyibe kerülnek az<br />
egyes tejtermékek.<br />
Kidolgozás/Lebonyolítás:<br />
Az iskolásokkal együtt lehet kidolgozni a projekt nap gazdaságlátogatási célját és<br />
főbb pontjait. A következő szakértői csoportok számára adunk az alábbiakban<br />
ötleteket:<br />
Tejszakértők (ML 1-3)<br />
• Egy tehén által adott napi tejmennyiség megmérése<br />
• A tej összetételének meghatározása<br />
• A fejés menetének megfigyelése<br />
• Információgyűjtés a fejési technikákról<br />
• A tej útja a fejőgéptől a tejszállító autóig. A tej minőségi<br />
ellenőrzésére vonatkozó előírások<br />
• Hogyan történik a tejfeldolgozás a tejüzemben<br />
• A tej árának a kiszámítása<br />
• Milyen hatással van a csökkenő tejár a gazdaságra<br />
• Kísérletek a tejjel (különféle típusú tejek összehasonlítása: nyerstej és<br />
homogénezett tej<br />
• Néhány tejtermék készítése (vaj, teszín, aludttej, elegytej)<br />
A tehén szakértők (tehenészek) (ML4-6)<br />
• Mekkora egy tehén<br />
• Milyen a tehén külseje, miben különbözik a tehén egy ökörtől<br />
• Figyeljétek meg és írjátok le hogyan viselkednek a tehenek az istállóban és a<br />
legelőn egy adott időpontban<br />
• Egy tehén ápolása (tisztára vakarás, lekefélés)<br />
• Milyen tartási formát használnak a gazdaságban (mérjétek meg az istálló<br />
hőmérsékletét; milyenek a fényviszonyok; milyen mozgási lehetőségeik vannak a<br />
teheneknek, mekkora az egy tehénre jutó férőhely stb.)<br />
• Milyen életutat tesz meg egy tehén a gazdaságban (az életút lejegyzése)<br />
• A mesterséges termékenyítés megfigyelése<br />
Takarmányszakértők (ML 7-9)<br />
• Határozzátok meg a a takarmány alkotó<strong>rész</strong>eit; miből áll az<br />
abraktakarmány;(szaglás, tapintás); segítsetek az etetésben<br />
112
A tej, mint energiaital<br />
• Mérjétek egy tehén napi adagját (takarmány és víz)<br />
• Gyűjtsetek információt a takarmányozási technikákról<br />
• Jelöljetek ki egy 1x1 méteres négyzetet a legelőn és határozzátok meg az ott<br />
található takarmánynövényeket<br />
• Mérjétek meg mekkora a legelő, számítsátok ki a területét, valamint a<br />
trágyaelhelyezési rendelet szerinti állat állománynagyságot az adott területre<br />
vonatkozóan.<br />
• Milyen gépeket használnak a legelőgazdálkodásban<br />
• Tulajdonságaik alapján hasonlítsátok össze a fűszilázst és a szénát (szaglás,<br />
tapintás)<br />
• Készítsetek egy rajzot az üzemben a tápanyagkörforgásról<br />
Az üzemgazdasági szakértők (ML10-13)<br />
• A gazdasági épületek fekvése alapján készítsétek el a gazdaság<br />
alaprajzát<br />
• Állapítsátok meg az épületek hasznosítási módját<br />
• Számítsátok ki az épületek alapterületét, kérdezzétek meg az<br />
építés évét a gazdától<br />
• Milyen az istállók gépi felszereltsége, milyen gépek vannak még a gazdaságban<br />
• Készítsetek alaprajzot az istállókról<br />
• Készítsetek interjút a gazdával vagy a gazdasszonnyal<br />
• Érdeklődjetek egy szemtanútól a gazdaság története felől<br />
• Mit gondoltok a gazdaság jövőbeni lehetőségeiről<br />
BEFEJEZÉSÜL:<br />
A projektnap lezárásaként az iskolások az eredményeket egy bemutató keretében<br />
ismertethetik. Egy poszteren bemutathatják a csoportok eredményeit. Emellett egy<br />
albumban bemutathatják az egyes munkalapokat.<br />
A munka eredményeként másik osztályok diákjainak, a szülőknek vagy akár a<br />
gazdának nyithatnak egy tejbárt, és azt üzemeltethetik is. Itt árulhatják a saját maguk<br />
által készített tejtermékeket. Közben elmondhatják a termékek összetételét,<br />
tápértékét. Összeállíthatnak a tej témakörében kérdéseket, melyeket a többi diák,<br />
vagy a szülők válaszolnak meg.<br />
Az iskolásoknak kiosztandó munkalapok (ML)<br />
Javaslatok a cselekvésorientált tanulást segítő munkalapok elkészítéséhez (ML 2, 3,<br />
6, 8-13 )<br />
Kész munkalapok (ML 1, 4, 5, 7)<br />
A fejés ma – gépek nélkül nem megy semmi!<br />
A munkalap segíti a fejési technika megismerését, kérdéseket tesz fel a fejés menetére,<br />
gyakoriságára és a fejőberendezésre vonatkozóan. Le kell rajzolni a fejőállás típust<br />
1<br />
(poligonos, halszálkás fejőállás, tandem fejőállás); Mennyibe kerülhetett a fejőberendezés<br />
egy fejőállásra vonatkoztatva; A fejés egyes lépéseinek leírása; mikor kell fejni; Hova és<br />
milyen időközönként szállítják el a tejet Hogyan lehet a tejet frissen tartani<br />
(minőségbiztosítás)<br />
113
A tej, mint energiaital<br />
2<br />
3<br />
Tejkóstolás!<br />
Különböző tejfajtákat tegyenek egy sötét falú üvegbe, számozzák meg az üvegeket, az<br />
iskolások szívószállal megkóstolják azokat, s meghatározzák, milyen fajta tej van<br />
bennük...<br />
A gazdaság specialitása (Menü egyenest a gazdaságból)<br />
A gazdaságban előállított élelmiszerekből összeállított menü. Pl. tejből saját készítésű vaj,<br />
gyümölcsös tejturmix italok, tejszínes joghurt, aludt tej, vagy túró.<br />
4 Szarvasmarha tegnap és ma<br />
5 Milyenek a tehenek –az állatok viselkedésének megfigyelése<br />
6<br />
Egy tehén életrajza<br />
A munkalap segítségével nyomon lehet követni egy tehén életét. Egy idővonalon<br />
megtalálható a születés és a várható élettartam. Az idővonal mentén kérdések és képek<br />
mutatják az utat.<br />
7 Semmiből nem lesz valami! A tehenek takarmányozása<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
12<br />
Takarmánynövények meghatározása a mezőn<br />
A legelőn és a mezőn egy sor különféle növény él. Az iskolások azt a feladatot kapják,<br />
hogy a gazdaság közelében lévő mezőn fűféléket és gyógynövényeket gyűjtsenek.<br />
Ezenkívül mérjenek ki egy négyzetméternyi területet egy-egy iskolás körül, és ezen a<br />
területen határozzák meg a növényeket. Segítségül kaphatnak egy kinyomtatott lapot a<br />
fűfélékről és a takarmánynövényekről, vagy egy növényhatározót.<br />
Rétek és legelők<br />
A rétek és legelők tápanyagban dús takarmányt biztosítanak a tehenek számára. A<br />
munkalap a takarmány előállításával kapcsolatos kérdéseket tesz fel: Mivel trágyázza a<br />
gazda a rétet és a legelőt és miért Mérjenek ki egy hektár területet. Hány tehenet tarthat<br />
a gazda egy hektár területen Mekkora területtel kell a gazdálkodónak rendelkeznie<br />
ahhoz, hogy egész tehéncsordát ott tarthasson Milyen gépeket és berendezések használ<br />
a legelőgazdálkodásban (készítsenek rajzot). Hogyan tárolják télire a takarmányt (fű<br />
szilázs vagy széna) Hasonlítsák össze a fű szilázst és a szénát szaglás és tapintás útján,<br />
írják le a szerkezetét, a tárolását, a takarmányértékét, a tartósítást.<br />
Mennyi pénzt kap a gazda a tejért<br />
Az iskolások egy tejelszámoló nyomtatvány segítségével kiszámítják, hogy mennyit fizet a<br />
tejüzem a megtermelt tejért. Ki kell számolniuk, hogy mennyibe került a takarmány stb.<br />
Ezután megvitathatják, hogy hogyan alakulnak a tejárak a szupermarketban és ez hogyan<br />
hat a gazdaságra. (Aktuális újságcikkek lehetnek a vita kiindulópontjai).<br />
Tehénistálló & Co. – A gazdaság elhelyezkedése<br />
A munkalapon nyomtatásban látható a gazdaság alaprajza. Az iskolások azt a feladatot<br />
kapják, hogy maguk készítsék el a gazdaság alaprajzát, vagy pedig az előre nyomtatott<br />
rajzot címkézzék fel, s egészítsék ki a hasznosítási móddal, az évjárattal, az épületek<br />
alapterületével, a gazdasági udvar nagyságával, s végül színezzék ki a rajzot.<br />
A tejtermelő gazdaság tegnap, ma – és holnap<br />
Az iskolások bemutatják a gazdaságot. A munkalapon fel vannak sorolva azok a dolgok,<br />
melyekről információt kell gyűjteni: a tulajdonos, a gazdaság fekvése, a gazdaságban lakó<br />
és abból élő személyek, a munkaerő létszáma, a családtagok száma, saját tulajdonú és<br />
bérelt terület, a szántóterület nagysága, a rét és legelő nagysága, a termesztett növények,<br />
114
A tej, mint energiaital<br />
13<br />
a tejelő tehenek és egyéb állatok száma, az állattartásból származó termékek, éves<br />
tejhozam, egyéb termékek, a gazdaság történetének főbb állomásai. Végül<br />
beszélgethetnek a gazdaság jövőjéről a tejkvóta, az öröklés és vagy az EU politikája<br />
kapcsán.<br />
Egy munkanap a gazdaságban<br />
A feladatlap tartalmazza egy munkanap menetét. Le kell jegyezni, hogy mely munkákat<br />
milyen időpontban végeznek el. Ezt követően össze kell hasonlítaniuk egy másik<br />
foglalkozással, pl. az édesapjukéval az édesanyjukéval.<br />
Felhasznált irodalom:<br />
Centrale Marketing – Gesellschaft CMA: Landwirtschaft erleben. Der Bauernhof als<br />
Lernort. Unterrichtsmaterialien für die Sekundarstufe 1.<br />
115
A tej, mint energiaital<br />
A tehén fejése<br />
Próbáljátok meg egyedül vagy a gazda segítségével megválaszolni<br />
a kérdéseket.<br />
1. feladat:<br />
Hol fejik a teheneket<br />
3. feladat:<br />
Ha a teheneket a gazdaságban fejőházban fejőgéppel fejik, jól figyeljétek meg!<br />
a) Hasonlít valamelyikre az itt látható rajzok közül A helyes választ jelöljétek be.<br />
A: egymás melletti<br />
B: halszálkás<br />
C: tandem fejőállás<br />
b) Röviden írjátok le a gazdaságban használt fejőállás előnyeit ill. hátrányait. Ha<br />
a fentiek közül egy sem illik, akkor írjátok le, milyent használnak a gazdaságban:<br />
4. feladat:<br />
Hányszor kell naponta megfejni a teheneket<br />
5. feladat:<br />
Hány liter tejet ad egy tehén egy nap alatt, mennyit egy év alatt<br />
liter/nap<br />
liter/év<br />
116
A tej, mint energiaital<br />
6. feladat:<br />
Hogy történik a fejés Nevezzétek meg a rajz alapján a lépéseket!<br />
Was wird getan: Mit csinálnak; Warum: Miért;<br />
Anrüsten: A fejőgép felszerelése; Melken: Fejés; Nachmelken: Utófejés;<br />
117
A tej, mint energiaital<br />
Egy tehén bemutatása<br />
1. feladat:<br />
Írjátok le a tehén külsejét! Töltsétek ki a következő táblázatot!<br />
Egy tehén bemutatása<br />
Marmagasság<br />
(mérjétek meg!)<br />
(a gazdaságban tartott tehenek fajtája)<br />
Testhossz.<br />
(mérjétek meg!)<br />
Súlya<br />
szerintetek:<br />
a gazda szerint:<br />
Szőre<br />
Szarva<br />
Egyéb jellemzők<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
Tudjátok meg hány tehén van a gazdaságban!<br />
118
A tej, mint energiaital<br />
3. feladat:<br />
Mindegyik tehénnek van füljelzése. Tudjátok meg mi van<br />
rajta!<br />
................................................................<br />
................................................................<br />
................................................................<br />
................................................................<br />
4. feladat:<br />
Mit jelentenek a számok Kérdezzétek meg a gazdát, ő biztosan tudja.<br />
Hogyan viselkednek az állatok<br />
Fedezzétek fel újra a tehenet, hajtsátok végre a következő<br />
feladatot!<br />
1. feladat:<br />
Mindenki válasszon ki egy tehenet magának, s öt percen keresztül figyelje.<br />
Mindent írjatok fel pontosan, amit a tehén csinál!<br />
.......................................................................................<br />
.......................................................................................<br />
A szarvasmarha csordában él. A csordában szabályos rangsor alakul ki. Ha<br />
teheneket a legelőn vagy istállóban tartják, ahol szabadon mozoghatnak, akkor<br />
jól megfigyelhető ez a rangsor. A vezértehenek gyakran nagyobbak és<br />
nehezebbek, mint a többi, sokkal magabiztosabb a viselkedésük, s gyakran<br />
fenyegetőleg lépnek fel.<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
Figyeljétek meg, hogy melyik a vezértehén a csordában, jegyezzétek le a<br />
füljelzését, vagy röviden írjátok le a viselkedését:<br />
.......................................................................................<br />
.......................................................................................<br />
119
A tej, mint energiaital<br />
„Muníció nélkül nincs harc”<br />
A tehenek étlapja<br />
1. feladat<br />
Ahhoz, hogy egy egészséges tehén sok tejet adjon, a fajtájának megfelelően kell<br />
etetni. Tudjátok meg, mivel etetik a teheneket a gazdaságban!<br />
Etessetek meg ti is egy tehenet! A gazda majd elmondja, hogyan kell.<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
Ilyen takarmánymennyiség mellett a tehénnek természetesen innia is kell.<br />
a) Mit iszik a tehén ......................................................<br />
b) Hány litert iszik naponta ......................................................<br />
A táblázat fejlécének fordítása (sorrendben balról):<br />
Milyen takarmányféléket eszik a tehén Mennyit eszik ebből naponta (kg) A<br />
tehenek kérődzők, ezért rostban gazdag táplálékra van szükségük. Karikázd be<br />
ezek körül melyik az.<br />
Honnan származik a takarmány Maguk termesztik, vagy megvásárolják<br />
120
ÓRIÁSGUMÓK ÚTJA A<br />
SZÁNTÓFÖLDRŐL A TÁNYÉRODIG<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta) , Németország<br />
121
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 6<br />
ÓRIÁSGUMÓK ÚTJA A SZÁNTÓFÖLDRŐL A TÁNYÉRODIG<br />
(VÁZLAT)<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás c. vidékfejlesztési projekthez<br />
1 BEVEZETÉS<br />
Projektrégió: Alsó-Szászország (Niedersachsen)<br />
Projektintézmény: Vechtai Főiskola ( Hochschule Vechta)<br />
Cím: Az óriásgumók (Great Tubers) útja a szántóföldről az tányérodig<br />
Célcsoport: 9 - 10 éves, 3.-4. osztályos gyerekek<br />
Együttműködő partner: Burgonyatermesztő gazdaság,<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
RÖVID LEÍRÁS (CÉLKITŰZÉS ÉS TARTALOM):<br />
A burgonya Európában a legfontosabb alapvető táplálékok közé tartozik. Ez a több<br />
tantárgyat átfogó oktatási anyag a harmadik és negyedik osztályosoknak lehetőséget<br />
nyújt arra, hogy a burgonyával, mint élelmiszerrel megismerkedjenek. Az év során az<br />
iskolások megismerkednek a burgonya növekedési szakaszaival, úgy, hogy maguk is<br />
ültetnek burgonyát, azt gondozzák és felszedik. Ezt a munkát különféle feladatok<br />
kísérik. Pl. saját maguk készítenek burgonyából ételeket és egy közös ebéd<br />
koronázhatná a tevékenység befejezését.<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: üzemlátogatás (Lépésenként tanulni)<br />
A tevékenység időtartama: 24 óra egy évre elosztva<br />
Menete/a tevékenység szakaszai:<br />
ELŐKÉSZÍTÉS/MOTIVÁCIÓ<br />
A gazdaságot először az ültetés idején kellene felkeresni, s így a folyamatosan lehet<br />
követni a Great Tuber fajta növekedésének szakaszait, valamint a legfontosabb<br />
munkaműveleteket.<br />
Előkészítésként kérdéseket lehet feltenni a burgonyafajta származásáról, formájáról,<br />
alakjáról, felhasználásáról: pl. Ismered a „krumpli“ szót Vagy „Miért nem evett a<br />
neandervölgyi ember burgonyát“ Meg kell vizsgálni a burgonya alakját, színét, s az<br />
alkotó<strong>rész</strong>eit. Ehhez mindegyik gyerek kap egy tányért, egy burgonyát és egy kést. A<br />
burgonyát szét kell vágni, s egy munkalapon a burgonya alkotó<strong>rész</strong>eit meg kell<br />
nevezni, s az ábrát megcímkézni.<br />
Előkészítésként házi feladat lehet: „Nézzétek meg a bevásárló központban, hogy<br />
milyen termékeket kínálnak, ami burgonyából készült!“, „Hányféle burgonyát árulnak,<br />
s azok mennyibe kerülnek“ vagy, „Lehet-e a lakóhelyükön egy gazdaságban<br />
burgonyát kapni, ha igen, hol“.<br />
122
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
LEBONYOLÍTÁS:<br />
A gazdaságot az „ültetés“, a „növekedés“ és a „burgonyaszedés idején keresik fel, s<br />
a témakörök is ehhez kapcsolódnak. A gazdaságban megállapítják az egyes<br />
állomások idejét, ahol az adott témát fel lehet dolgozni.<br />
Az egyes állomások során különféle feladatokat kaphatnak az iskolások, a<br />
munkalapokon ennek megfelelően jelölik: egyéni páros vagy csoportos tevékenység.<br />
Mindegyik iskolás kap egy listát, amin bejelölheti, hogy melyik állomást dolgozta már<br />
fel. Az állomások száma a diák teljesítőképességétől függően min. három, de<br />
legfeljebb 6 lehet. Ezeken a listákon lehet megjelölni a kötelezően végrehajtandó<br />
feladatokat is. A többi állomást az idő vagy a munkatempó szerint szabadon is lehet<br />
választani.<br />
A munkalapokat annyi példányban kell elkészíteni, ahány diák van, s az egyes<br />
állomásokon rendelkezésre kell bocsátani. A kiválasztott állomáshelyek listájával<br />
együtt a diákok az elvégzett feladatlapokat lefűzik. Ezekből később lehet egyéni<br />
kialakítású burgonya-albumot is készíteni.<br />
Az állomáshelyeket bárhol ki lehet alakítani a gazdaságban, pl. a burgonyaföldön is.<br />
Ötletek az állomáshelyeken feldolgozandó témákhoz:<br />
1. A gazdaság meglátogatása a burgonya ültetés idején Hoferkundung „ültetés“<br />
(ML1-7)<br />
• A gazdaság feltérképezése<br />
• Az épületek hasznosításának módja<br />
• A szántóföld előkészítése a burgonyaültetéshez<br />
• Az egyes mezőgazdasági gépek szerepének bemutatása<br />
• Az ültetés munkafolyamatainak bemutatása<br />
• Gépi ültetés megfigyelése, majd az iskolások maguk kézzel ültetik el a burgonyát<br />
• Különféle burgonyafajták felismerése<br />
• A burgonya <strong>rész</strong>ei<br />
• Mit tartalmaz a burgonya<br />
• Mekkora egy hektár Mérjétek ki!<br />
• Jelöljétek be a burgonya útját Dél-Amerikából Németországba egy világtérképen,<br />
s évszámmal jelölni az állomáshelyet<br />
<strong>2.</strong> A gazdaság felkeresése a „növekedés” időszakában. (ML 8-16)<br />
• Rajzolj le egy burgonyanövényt!<br />
• Mennyi ideig nő a burgonya<br />
• Kísérletek burgonyával (a keményítő kimutatása)<br />
• A szántóterületek talajának megvizsgálása<br />
• A talajlakó apró élőlények megfigyelése és szerepük a talajban<br />
• A gyomok megfigyelése és meghatározása<br />
• Trágyák és gyomirtó szerek alkalmazásának megfigyelése és meghatározása<br />
123
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
• Szólások és közmondások gyűjtése a burgonyával kapcsolatosan<br />
• Burgonya-pecsét készítése, nyomdázás, pl. burgonya albumhoz<br />
• A gazdaságban élő személyek kikérdezése a gazdaság történetéről, a gazdaság<br />
bemutatása<br />
• Hány burgonyanövény lehet egy hektár szántón<br />
3. A gazdaság felkeresése a „burgonya szedéskor“ (ML 17-22)<br />
• A gépi burgonya betakarítás megfigyelése<br />
• A burgonya betakarítása kézzel, válogatás és mérés<br />
• A burgonya tárolás megfigyelése (hőmérséklet, nagyság, gépi betárolás, a<br />
betárolás időpontja<br />
• A terméseredmény kiszámítása<br />
• A burgonya útjának nyomon követése a gazdaságtól a fogyasztóig<br />
• Burgonyából készült termékek felismerése és megnevezése<br />
• Burgonyából készült ételekből menü összeállítása<br />
• SA burgonyával kapcsolatos közmondások és szólások gyűjtése<br />
• Hasábburgonya vagy sült krumpli készítése<br />
• Burgonyasütés fóliában<br />
• Krumplipüré készítése<br />
• „Burgonyatüzelés“. Ez egy olyan művelet, amikor a burgonya elszáradt föld feletti<br />
<strong>rész</strong>eit (szár, levél) tüzelőanyagként használjuk. A tűznél süthetünk burgonyát, s<br />
azt meg is lehet enni.<br />
BEFEJEZÉSÜL:<br />
A gazdaságlátogatásokat beszélgetéssel kellene lezárni, melynek során az iskolások<br />
megbeszélnék a benyomásaikat, a tapasztalataikat és a munka nehézségeit.<br />
Bizonyára a gyerekek szeretnék egymással összehasonlítani az egyes állomásokon<br />
elért eredményeiket (Pl. a burgonyanyomdázással készített képeket, a burgonya<br />
szavakat, stb.) A még nyitott kérdéseket is meg lehet válaszolni.<br />
A tevékenységek lezárásaként a gyerekek beszélhetnek másik osztályoknak vagy a<br />
szülőknek a gazdaságlátogatásokon szerzett élményeikről egy záró bemutatón.<br />
Kiállíthatnak képeket, posztereket és saját maguk által készített dolgokat, valamint<br />
kínálhatnak a gyerekek által burgonyából készített ételeket.<br />
Munkalapok (ML), melyeket kiosztanak a gyermekeknek<br />
Cselekvésorientált tanuláshoz használható munkalapokra javaslatok (ML 2 – 4, 6-8,<br />
11, 16 – 22)<br />
Kész munkalapok (ML1, 5, 9, 10, 12 – 15)<br />
ML 1 Kis burgonyakalauz – Jól kiismered magad<br />
ML 2<br />
Burgonya vizsgálat - vakon<br />
A kisiskolások 3 különféle burgonyafajtát kapnak, amiket alaposan<br />
124
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
ML 3<br />
ML 4<br />
ML 5<br />
ML 6<br />
ML 7<br />
ML 8<br />
ML 9<br />
ML 10<br />
ML 11<br />
ML 12<br />
ML 13<br />
ML 14<br />
ML 15<br />
ML 16<br />
megvizsgálnak. Ezt követően egy fajtát beletesznek egy<br />
tesztzacskóba és a kisdiákoknak tapintással kell megállapítani,<br />
hogy melyik zacskóban, melyik fajta burgonya található.<br />
Burgonyatermesztés – a gyermekek egy edényben ültetnek<br />
burgonyát<br />
Az edényt félig megtöltik földdel. Egy előcsíráztatott<br />
burgonyagumót a földbe ültetnek. A földet addig kell nedvesen<br />
tartani, amíg az első burgonyanövény kihajt. Azután még egy kis<br />
földet kell rá tenni. Ezt mindaddig folytatni kell, amíg az edény<br />
megtelik földdel. Így ugyanúgy fog növekedni a növény, mint a<br />
szántóföldön. Még kb. nyolc hét és a szára elhervad és a növényt<br />
be lehet takarítani!<br />
A burgonya gumója<br />
A gyerekek szétvágnak egy gumót, és azt a feladatot kapják, hogy<br />
a gumó <strong>rész</strong>eit felismerjék (szem, héj, héj alatti réteg, bél) és a<br />
munkalapon lejegyezzék.<br />
Mi van a burgonyában<br />
A burgonya hosszú utazása<br />
A burgonya útjának berajzolása, ill. kiegészítése egy világtérképen<br />
Dél-Amerikából Németországba.<br />
A burgonyatermesztő munkája<br />
Tájékozódjatok a gazda munkájáról a munkalapon az előkészített<br />
képeket össze kell kapcsolni és a szöveg<strong>rész</strong>eket sorrendbe kell<br />
rakni.<br />
Hogy néz ki a burgonyanövény<br />
Fessétek ki színesen egy burgonyanövényt és címkézzétek be a<br />
növény <strong>rész</strong>eit. Vizsgáljatok meg egy burgonyanövényt és egy<br />
<strong>rész</strong>ét le lehet rajzolni (levél, virágzat, gyökér).<br />
A burgonya növény növekedése<br />
Burgonyafajták és főzési tulajdonságok<br />
Burgonyanyomdázás művészek számára<br />
A gyerekeknek kiosztják a burgonyákat, a nyomdaformákat, a<br />
késeket, a vízfestéket, az ecseteket és a rajztömböket és ezzel<br />
készítenek képeket. A nyomdázással készített képeket pl. emlékül<br />
elrakhatják vagy készíthetnek egy albumot a gazdaságról.<br />
Burgonyabogár & Co.<br />
A keményítőteszt<br />
Keményítőnyerés burgonyából<br />
A burgonyakeményítő „erősíti” a zacskót<br />
Burgonya voltam<br />
Fogalmak és tárgyak keresése, melyeket burgonyakeményítőből<br />
125
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
ML 17<br />
ML 18<br />
ML 19<br />
ML 20<br />
ML 21<br />
ML 22<br />
készítettek, betűrácsból vagy lyukas szöveges feladatból.<br />
Burgonyát szedünk<br />
A gyerekek kézzel szedik a burgonyát. Ehhez egy villára van<br />
szükségük. Egy mérlegen lemérik a termést. Majd méret szerint<br />
osztályozzák és berakják egy kosárba vagy egy zsákba. A<br />
burgonyát június elejétől (korai fajták) október végéig (késői fajták)<br />
lehet betakarítani.<br />
Burgonyából készült termékek<br />
Az asztalon legyenek csomagolt vagy csomagolatlan termékek,<br />
vagy esetleg azok képei. Ezek lehetnek chips, burgonyaporok<br />
gombóc, felfújtak készítéséhez, készétel konzervek, (Pl.<br />
burgonyaleves). Más termékekként bemutatható rizs, tészta vagy<br />
kenyér. A diákoknak meg kell nevezni a termékeket , s ki kell<br />
találni, hogy melyek készültek burgonyából.<br />
A burgonya életrajza<br />
Ezen a munkalapon a diákoknak a burgonya életrajzát kell újra<br />
megírni, pl. egy lyukas szövegben.<br />
A burgonyatermesztő feladatai – tegnap és ma<br />
A gyermekek egy szöveget kapnak a burgonyatermesztő<br />
feladatairól. Bemutatják a burgonyatermesztés lépéseit régen és<br />
ma. A munkalapon képek találhatók az egyes lépésekről. A<br />
gyerekeknek fel kell dolgozni a szövegeket és a képeket sorrendbe<br />
kell rakni.<br />
Burgonyaételeim<br />
A gyerekek kapnak egy DIN A3 rajlapot, újságokat receptek és<br />
ételek képeivel, ollót és ragasztót. Ebből kell összeállítani egy<br />
képet burgonyából készült ételekről.<br />
Burgonyafogyasztás az idők folyamán<br />
A burgonya egy főre jutó fogyasztása az évek során erősen<br />
megváltozott. A gyermekek kézhez kapnak egy ábrát a burgonya<br />
fogyasztás alakulásáról a régióban 1960 – 2005 között. Ezt meg is<br />
kell magyarázni.<br />
Felhasznált irodalom<br />
Information.medien.agrar e.V. (i.m.a.); Unio der Deutschen Kartoffelwirtschaft e.V.<br />
(UNIKA) 2004: Lernzirkel Kartoffel Klassen 3 und 4.<br />
Centrale Marketinggesellschaft (cma): Landwirtschaft erleben. Der Bauernhof als<br />
Lernort. Unterrichtsmaterialien für die Sekundarstufe I. Die Kartoffel – eine tolle<br />
Knolle. Schüler erkunden einen Bauernhof. Materialien zur Durchführung eines<br />
Lernzirkels in der 5. und 6. Klasse.<br />
Linkek<br />
www.gbiu.de/Hamsterkiste/Sachunterricht/Kartoffel/Kartoffel.htm<br />
www.pommeswelt.de<br />
www.kartoffelmuseum.de<br />
126
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
Kicsi és gömbölyded, nagy és hosszúkás – ilyen sokféle a burgonya<br />
alakja<br />
Kell hozzá:<br />
• filctoll<br />
• burgonyafajták névvel<br />
• Kés a burgonya felvágásához<br />
• Három zsákocska a tapintásos játékhoz<br />
1. feladat:<br />
Különféle burgonyafajták vannak előtted. Írd le miben különböznek egymástól,<br />
külső, forma, stb.<br />
Használd ehhez az alábbi táblázatot:<br />
A fajta neve alakja A héj színe A héj<br />
tulajdonságai<br />
Példa:<br />
Irmgard Kerek, ovális Okkersárga Hálómintás,<br />
mély szemek<br />
A burgonya<br />
gumó belső<br />
színe<br />
sárga<br />
127
Mi van a burgonyában<br />
100 gramm burgonya a következő tápanyagokat tartalmazza:<br />
víz 78 gr kék<br />
szénhidrátok (elsősorban keményítő) 16 gr zöld<br />
ballasztanyagok 2 gr sárga<br />
fehérje 2 gr fehér<br />
vitaminok (A, C. B1, B6) 1 gr piros<br />
ásványi anyagok<br />
1 gr<br />
barna<br />
(Kálium, Magnézium, vas, foszfor)<br />
nyomokban zsír, nem vagy alig kimutatható<br />
1. feladat:<br />
Fest ki a burgonyába rajzolt mezőket színes filctollal! A mezőket a tápanyagok<br />
színeinek megfelelően fesd ki!<br />
128
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
Így nő a burgonya<br />
1. feladat: Jól nézd meg a burgonya növekedését mutató képeket, majd számozd<br />
be<br />
1 -5 -ig! A legkisebb növénnyel kezdd!<br />
129
Különböző burgonyafajták és a tulajdonságaik<br />
1. feladat: Jelöld be azt a kockát, ami szerinted igaz. Indokold meg miért!<br />
A. Burgonyasalátához legjobb a lisztes burgonya.<br />
igaz<br />
hamis<br />
Miért<br />
___________________________________________________________<br />
___________________________________________________________<br />
B. A sült krumplihoz a legjobb a lisztes burgonya, mert nem sül szét.<br />
igaz<br />
hamis<br />
Miért<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
C. Lisztes burgonya a legjobb a krumplipüréhez.<br />
igaz<br />
hamis<br />
Miért<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
D. Burgonyagombóc készítéséhez legjobb olyan fajtát választani, mely nem fő<br />
szét.<br />
igaz<br />
hamis<br />
Miért<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
130
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
A burgonya ellenségei –a burgonyabogár és a szövetségesei<br />
1. feladat: Fesd ki a burgonyabogarat és a lárváit a megfelelő színűre!<br />
<strong>2.</strong> feladat: Hogyan okoz a burgonyabogár nagy kárt a gazdának<br />
Mit tehettek régen a gazdák ellene és mit tudnak tenni ma Sorold fel!<br />
___________________________________________________<br />
___________________________________________________<br />
___________________________________________________<br />
___________________________________________________<br />
131
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
A keményítőteszt<br />
A keményítő fontos tápanyag, belőle még műanyag és ragasztó is készül. Miben<br />
van keményítő Jódtinktúrával ezt meg lehet állapítani. Jódtinktúrával talán már<br />
korábban a kisebb balesetek alkalmával találkoztál, amikor a sebet ezzel a piros<br />
folyadékkal tisztították és fertőtlenítették. Ezért lehet a gyógyszertárban<br />
kapni.<br />
És így kell elvégezni:<br />
Különféle élelmiszerekből vannak előtted minták, három tálka, egy pipetta és egy<br />
üvegcse jódtinktúra. Válassz ki legalább 5 élelmiszert, amit te magad fogsz<br />
bevizsgálni. Két teáskanálnyit vagy egy darabkát beleteszel az<br />
élelmiszermintából a tálkába és teszel rá 2 csepp jódtinktúrát. Töltsd ki a<br />
táblázatot. Ha a jódtinktúra elszíneződik, akkor a minta keményítőt tartalmaz.<br />
élelmiszer elszíneződés Keményítőt tartalmaz<br />
tej<br />
kóla<br />
cukor<br />
liszt<br />
zabpehely<br />
joghurt<br />
rizs<br />
banán<br />
A jód kimutatja a keményítőt. Most már tudod, hogyan hat Írd le röviden!<br />
132
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
Így nyerünk a burgonyából keményítőt<br />
A burgonyából nemcsak Chips-et lehet készíteni, hanem ragasztó anyagot és<br />
műanyagot is. Tehát olyan dolgokat, amit nem eszünk meg. Ehhez szolgáltat<br />
alapanyagot a burgonyakeményítő.<br />
Amire szükséged van:<br />
2 nagy burgonya<br />
500 ml víz<br />
nagy üvegpohár<br />
mérőpohár<br />
burgonyareszelék<br />
konyharuha<br />
evőkanál<br />
kés<br />
Így kell végrehajtani:<br />
Hámozd meg a nyers burgonyát és reszeld le. Tedd az egészet az üvegpohárba. A<br />
mérőpohárral mérjél hozzá 150 ml csapvizet. Jól rázd össze és keverd el. A<br />
masszát csomagold be a konyharuhába és facsard ki a vizet belőle. Az így nyert<br />
levet hagyd kb. öt percig állni, hogy a keményítő szemcsék leülepedjenek. Öntsd<br />
le róla óvatosan a folyadékot. Az üveg alján csak a keményítő marad. Tedd az<br />
üvegpoharat egy napra meleg helyre (ablakpárkány, fűtőtest), hogy a keményítő<br />
kiszáradjon.<br />
Feladat: Tapintsd meg a friss burgonyakeményítőt, úgy hogy csippentesz belőle<br />
egy keveset. Kóstold is meg. Írd le a tulajdonságait.<br />
a színe:<br />
az íze:<br />
állapota (szilárd vagy folyékony):<br />
Burgonyakeményítő „erősíti” a zacskót<br />
A burgonya újratermelődő nyersanyag. Belőle nemcsak élelmiszerek, hanem pl.<br />
műanyag is készíthető. Tudd meg mire használják a műanyagokat!<br />
133
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
1. feladat: Milyen műanyagokat találsz a gazdaságban, és az iskolatáskádban<br />
Tegyél ki magad elé három műanyagtárgyat az asztalra. Írd le őket az alábbi<br />
táblázat segítségével!<br />
tárgy színe alakja Kemény vagy puha<br />
nejlonzacskó fehér négyszögletű puha<br />
<strong>2.</strong> feladat: Képzeld el, hogy az uzsonnazacskó teljesen burgonyakeményítőből<br />
készült. Mi lenne másként Karikázd be, hogy az alábbi állítások igazak-e vagy<br />
nem!<br />
Akkor a komposztba tehetném a zacskót.<br />
(igaz/hamis)<br />
Akkor megehetném a zacskót<br />
(igaz/hamis)<br />
Akkor a bio-szemetesbe tehetném a zacskót<br />
(igaz/hamis)<br />
Akkor krumpli szagú lenne a zacskó<br />
(igaz/hamis)<br />
Akkor környezetbarát lenne a zacskó<br />
(igaz/hamis)<br />
Megoldás<br />
ML Burgonyafaj és főzési tulajdonságok<br />
A. hamis, mivel a lisztes burgonya gyorsabban szétfő<br />
B. hamis, ld. fent<br />
C. igaz, mert a lisztes burgonya jól szétfő, s nem lesz darabos a püré<br />
D. hamis, mert a lisztes burgonya jobban összeáll<br />
ML Burgonyabogár & Co.<br />
A burgonyabogár lárvái és maga a fekete-sárga csíkos burgonyabogár a burgonya<br />
levelein táplálkoznak. Régen kézzel szedték össze őket.<br />
ML A keményítőteszt<br />
A jód a keményítő hatására elszíneződik és ezáltal kimutatja a keményítőt az<br />
élelmiszerekben.<br />
ML Nyerjünk burgonyából keményítőt<br />
A burgonyakeményítő színe fehér, az íze lisztes és az állapota szilárd.<br />
134
Óriásgumók útja a szántóföldről a tányérodig<br />
ML A burgonyakeményítő „erősíti” a zacskót.<br />
Akkor a komposztba tehetném a zacskót.<br />
Akkor megehetném a zacskót<br />
Akkor a bio-szemtesbe tehetném a zacskót<br />
Akkor krumpli szagú lenne a zacskó<br />
Akkor környezetbarát lenne a zacskó<br />
(igaz)<br />
(hamis)<br />
(igaz)<br />
(hamis)<br />
(igaz)<br />
135
A SERTÉS – SÜLTKOLBÁSZ, RÁNTOTT<br />
HÚS ÉS MCRIB (BORDA)<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta), Németország<br />
136
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 7<br />
A SERTÉS – SÜLTKOLBÁSZ, RÁNTOTT HÚS ÉS MCRIB (BORDA)<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás c. vidékfejlesztési projekthez<br />
1 BEVEZETŐ<br />
Projektrégió: Niedersachsen<br />
Projektintézmény: Hochschule Vechta<br />
Cím: A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib (borda); A sertéstenyésztés és a<br />
sertéshús feldolgozás tanulmányozása<br />
Célcsoport: 12 – 16 éves diákok<br />
Együttműködő partnerek: Sertéstenyésztő gazdaság, Hentes/mészáros<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
Nagy szerepe van a táplálkozásunkban a sertéshúsból készült sokféle terméknek. Ez<br />
a RAL tananyag betekintést nyújt a diákoknak a sertéstenyésztés és a<br />
húsfeldolgozás hétköznapjaiba. Ez segíthet abban, hogy kiküszöböljék ill.<br />
megmásítsák a hibás vagy rossz ismereteiket , hiszen ők lesznek a jövő vásárlói. Az<br />
alábbi oktatóanyag konkrét ötleteket ad egy diák projekt nap megszervezésére<br />
vonatkozóan<br />
Cselekvésorientált tanulás formája: Projektnap egy sertéstenyésztő gazdaság és<br />
egy húsüzem felkeresése<br />
A tevékenység időtartama (órában): 6-8 óra<br />
A munka menete/szakaszai:<br />
Előkészítés/Motiváció<br />
A projektnap előtt a tanórákon alapismereteket sajátítanak el a diákok a<br />
sertéshizlalásról és a sertéshús feldolgozásról. A következő szempontokat lehet<br />
bevonni: az egy főre eső sertéshús fogyasztás alakulása (önellátás mértéke),<br />
valamint a sertésállomány alakulása Németországban, beszélhetnének a<br />
sertéstelepek nagyságáról és a sertéshizlalás régióbeli koncentrációjáról.<br />
Az erős verseny, az alacsony megtérülés és a technikai haladás, valamint a<br />
sertéshús jelentősége további témák lehetnek.<br />
Az osztálynak feltett kérdés vagy előkészített házi feladat lehet: „Mi az ebéd nálatok<br />
családi ünnepeken vagy más ünnepnapokon“, „Honnan jön a sültkolbász és a<br />
rántott hús“ vagy „Mit tudtok a sertésről“.<br />
Másik előkészítési mód lehet egy Kvíz vagy rejtvény a sertéssel kapcsolatosan.<br />
137
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
Kidolgozás/ lebonyolítás<br />
A munka lényeges pontjait és céljait meg lehetne beszélni a diákokkal egyenként is.<br />
A következőkben ötleteket adunk a húsüzem látogatásra ill. a gazdaság<br />
felkeresésére munkacsoportok <strong>rész</strong>ére.<br />
• A húsüzemben (ML 1-4)<br />
• A feldolgozandó termékek és a beszállítók<br />
• A feldolgozás folyamatának megfigyelése<br />
• A sertésnek mely test<strong>rész</strong>éből mi készül<br />
• Az aktuális sertéshúsár megismerése<br />
• Vitassátok meg a sertéshús iránti keresletet (az árak, az<br />
élelmiszerminőség stb. szerepe<br />
• A mezőgazdasági üzemben a következő csoportok dolgozhatnak:<br />
Malac figyelők (ML 5-6)<br />
• Készítsenek egy idővonalat<br />
(megtermékenyítés, ellés, malacnevelés)<br />
• Az istálló beosztása és a gépesítés<br />
• Milyen az állatok orvosi ellátása<br />
• A takarmány mennyiség lemérése<br />
• Tudjátok meg mekkora súllyal születik egy malac, mennyit gyarapodik<br />
naponta/hetente. Hány kilósan kezdik el hizlalni<br />
• Mérjetek le egy malacot, s mondjátok meg mennyi idős<br />
Gazdasági szakértők (ML 7-8)<br />
• Mérjék fel önállóan a gazdaságot és rajzolják le az<br />
alaprajzát az épületekkel együtt<br />
• Tudják meg mire jók az egyes gépek és eszközök<br />
• Készítsenek rajzot a gazdasághoz tartózó hasznos területről<br />
• Milyen állatok élnek a gazdaságban<br />
• Mennyi a súlya és a napi/heti súlygyarapodása egy hízósertésnek<br />
• Ábrázoljátok diagrammon a sertéshús árának alakulását az elmúlt<br />
évben<br />
• Információgyűjtés a sertésértékesítésről<br />
• Készítsenek interjút a gazdálkodóval<br />
Takarmányszakértők (ML 9-10)<br />
• Határozzák meg ill. kérdezzék meg a takarmány összetételét, mérjék le<br />
az anyakoca, a malac ill. a hízósertés takarmánymennyiségét<br />
138
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
• Szagolni, érezni a takarmány alkotó<strong>rész</strong>eit<br />
• Milyen növényeket termesztenek a gazdaságban, melyeket használják<br />
takarmányozásra<br />
• Kik szállítják a takarmányt<br />
• Mekkora terület kell a hígtrágya kezeléséhez<br />
• A malacnevelés és hizlalás költségeinek kiszámítása a sertés árához<br />
viszonyítva.<br />
Befejezésül:<br />
A projektnap eredményeit egy előadásban, poszterrel vagy képeken, vagy akár<br />
power point előadásban más osztályokban, a szülőknek és a tanároknak be lehet<br />
mutatni. Lehetőleg legyen egy kis „disznóság” is: kolbász, sült hús, vagy egyéb<br />
További lehetőség vita a sertéshizlalás és vagy élelmiszertermelés a régióban<br />
címmel. A diákok egyedül készítik elő ezt a témát és maguk választják is ki, miről<br />
akarnak vitát nyitni.<br />
A diákoknak kiosztandó munkalapok<br />
Javaslatok munkalapok készítéséhez a cselekvésorientált tanuláshoz (ML 2-5,7-9)<br />
Kész feladatlapok (ML1,6,10,11)<br />
1 Ettél ma már sertéshúst<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
Sertéshús mindenkinek<br />
A diákok kérdezősködnek a hentesnél, hogy milyen fajta húsokat árulnak. Van-e<br />
olyan vásárló, aki nem vesz sertéshúst<br />
A munkalapon kérdések találhatók.<br />
Hogyan lesz a sertésből sült kolbász, rántott hús és Mc Rib (borda)<br />
A munkalapon az élelmiszer előállítás egyes állomásai találhatók sematikus<br />
ábrázolásban: sertéshizlalás, vágás, húsüzemek, nagy – és kiskereskedelem<br />
(hentesüzletek, bevásárlóközpontok) és a végfelhasználók. Az egyes mezők<br />
nincsenek feliratozva. A diákok feladata az egyes lépéseket megnevezni és<br />
felcímkézni.<br />
Kis „disznóságok“<br />
A diákok csoportokban dolgoznak, s fel kell ismerniük azokat az ételeket,<br />
melyeket sertéshúsból készítettek. Ezután közkedveltség alapján rangsorolják az<br />
ételeket, pl. megkérdezik egymást. A munkalapon megtalálhatók az ételek, s<br />
utalás a receptkönyvekre és magazinokra.<br />
A malacistállóban<br />
A diákoknak le kell rajzolni a malacistállót. Jelölni kell azt is, miben különbözik az<br />
anyakoca és a hízóistállótól.<br />
6 Történetek a disznóról<br />
7<br />
A gazda kikérdezése<br />
A diákok interjút készítenek a gazdával. Pl. megkérdezik, hogy kik laknak a<br />
139
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
8<br />
9<br />
gazdaságban, hány főt foglalkoztat, mekkora a gazdaság területe, hogyan<br />
szervezik meg a napi munkát, ki fogja később majd átvenni a gazdaságot, milyen<br />
problémák, nehézségek vannak, s milyenek a gazda szerint a jövőbeni kilátások.<br />
A gazdaság helyszínrajza<br />
A diákok elkészítik a gazdaság helyszínrajzát. Meg kell tudni, hogy mire<br />
használják az épületeket, és fel kell jegyezni. A munkalap ehhez nyújt segítséget:<br />
körvonalak, egyes lépések adva vannak.<br />
Mit és mennyit eszik a disznó<br />
A gazdaságban a diákok megtudják, hogy miből áll a sertések takarmánya és<br />
mennyit esznek. Külön kell választani a kocák, a malacok és a hízósertések<br />
takarmányát. A munkalapon a diákoknak be kell jegyezni a takarmány<br />
alkotó<strong>rész</strong>eit és a mennyiségeket.<br />
10 Mindenki szívesen eszik disznót<br />
11 Betűrejtvény –micsoda disznóság!<br />
Felhasznált irodalom:<br />
Centrale Marketing – Gesellschaft CMA: Landwirtschaft erleben. Der Bauernhof als<br />
Lernort. Unterrichtsmaterialien für die Sekundarstufe 1.<br />
140
Ettél ma már disznóhúst<br />
Biztosan tudod, hogy a sonka, a sült kolbász és a McRib sertésből készül. De a<br />
sertés ennél sokkal többet ad nekünk!<br />
Feladatok:<br />
1. Érdeklődjétek meg a bevásárlóközpontban a húsos pultnál, vagy a hentestől,<br />
hogy milyen sertéshús termékeket kínálnak.<br />
<strong>2.</strong> Írjátok be az ábrába a sertéshús termékeket, úgy, hogy jelöljétek a sertés<br />
melyik <strong>rész</strong>éből készült.<br />
hosszúkaraj<br />
tarja<br />
nyak<br />
rövidkaraj<br />
comb<br />
toka<br />
lapocka<br />
has<br />
comb<br />
csülök<br />
3. Hol van még a disznó „elrejtve“ Jelöld be még azokat a termékeket, melyek<br />
szerinted a sertésből készültek (Annyit elárulunk, hogy hét termékről van szó!).<br />
kolbász/hurkabél<br />
tetőcserép<br />
gumimaci<br />
ecset<br />
kozmetikum<br />
párna<br />
papír<br />
inzulin<br />
141
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
Történetek a disznóról<br />
A következő szövegben két történet van elrejtve: egyik történet a hízósertés<br />
életéről szól, a másik az édesanyja történetéről. A szöveg valahogy teljesen<br />
összekeveredett. Rakd sorrendbe a két történetet, úgy hogy kivágod az egyes<br />
szöveg<strong>rész</strong>eket, szétválogatod őket és egy másik lapra felragasztod őket a<br />
helyes sorrendben. A poszter első lapján lévő képek segítenek. Mindegyik<br />
történet azonos bekezdéssel kezdődik:<br />
Egy malac születik. Az első hetekben a testvéreivel együtt az anyjával él. A koca<br />
naponta többször engedi szopni a kicsinyeit.<br />
A kismalacok szeretik a meleget és a puhaságot, ezért padlófűtés van, hogy<br />
kellemes hőmérséklet legyen. A malacok hamar felnőnek. Kb. 3 hét múlva<br />
elhagyják a malacnevelőt. Már több mint hét kilósak.<br />
A<br />
Kb. 27 kilósan kerülnek a fiatal sertések a hizlaldába. Most olyan takarmányt<br />
kapnak, mely kevesebb fehérjét tartalmaz, mint a malactáp. A disznókat<br />
kutricákba rakják, ahol külön van a fekvő, az evő és a trágyázó hely. A<br />
hőmérsékletet, mely egy kicsit hűvösebb, s a szellőztetést az istálló<br />
klímaberendezése szabályozza.<br />
B<br />
Mivel sok erőbe telik 14 kismalacot szoptatni, a koca most sokat eszik:<br />
vitaminban és ásványi anyagokban gazdag takarmányt kap, amiből naponta<br />
akár hét kilót is megeszik.<br />
C<br />
A malacok egy speciális malacnevelőben nevelkednek. Ott a szükségleteiknek<br />
megfelelő takarmányt kapnak. A malacnevelőben még mindig jó meleg van, mert a<br />
kismalacok ezt szeretik. Mivel a disznók társasági lények, ezért<br />
csoportosan tartják őket. Így együtt pihenhetnek, ehetnek és D<br />
mozoghatnak.<br />
Amikor a koca ismét vemhes lesz, az elletőbe kerül. Itt tölti az ellésig az<br />
időt a többi kocával együtt.<br />
Az állatok naponta kb. 350 grammot gyarapodnak naponta. Hamarosan<br />
akkorára nőnek, hogy másik helyre kerülhetnek.<br />
.<br />
E<br />
F<br />
142
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
Kb. 3,5 - 4 hónapot töltenek a hizlaldában, ahol átlagosan 117 kilóra<br />
hizlalják őket!<br />
Körülbelül három hétig tart a szoptatási idő, majd a koca a fedeztetőbe<br />
kerül. Itt találkozik a kan disznóval. Amint eljön idő, a kocát<br />
mesterségesen megtermékenyítik, vagy a kan disznó termékenyíti meg és<br />
hamarosan újra kismalacai lesznek.<br />
Ez a sertések vágósúlya. Jön az állatszállító és elviszi a sertéseket a<br />
gazdától a vágóhídra, ahol először elkábítják őket és utána vágják le.<br />
G<br />
H<br />
I<br />
Átlagosan egy koca három hónapig, három hétig és három napig vemhes.<br />
Kb. egy héttel az ellés előtt a koca ismét bekerül a malacozóba. Ez azért<br />
van, mert ekkor nagyobb nyugalomra van szüksége.<br />
J<br />
Mindenki szívesen eszik disznóhúst!<br />
Sertéshúsfogyasztás és előállítás nemzetközi összehasonlításban<br />
Minden német évente és átlagosan 39,3 kiló sertéshúst fogyaszt. Ez kb. 157<br />
szelet húsnak felel meg. Németországban az egy főre eső húsfelhasználás ennél<br />
lényegesen magasabb 54,5 kiló, mivel ez a szám a táplálékfogyasztás mellett a<br />
takarmánymennyiséget, az ipari hasznosítást és az előállítási veszteséget is<br />
magába foglalja. Honnan származik a sertéshús, ami mindezt fedezi<br />
A táblázat tartalmazza a sertéshús fogyasztás és előállítás adatait azokban az<br />
országokban, melyek az Európai Unióban a legfontosabb sertéstenyésztők és<br />
sertéshús előállítók.<br />
Teljes sertésállomány<br />
Összes évi hústermelés<br />
(kg)<br />
Összlakosság<br />
Lengyelország Dánia Németország Franciaország Spanyolország<br />
17,4 Mio.<br />
13,4<br />
Mio.<br />
26,3 Mio. 15,2 Mio. 24,9 Mio.<br />
1.979 Mio.<br />
1.810<br />
Mio.<br />
4.308 Mio. <strong>2.</strong>312 Mio. 3.191 Mio.<br />
38,2 Mio.<br />
5,4<br />
Mio.<br />
82,5 Mio. 59,6 Mio. 40,7 Mio.<br />
Egy főre eső éves<br />
fogyasztás (kg)<br />
39,1 58,4 54,5 36,2 63,1<br />
Éves sertéshús<br />
felhasználás (kg)<br />
Előállítás és<br />
felhasználás közötti<br />
különbség (kg)<br />
Az üzemekben tartott<br />
sertések száma (átlag) 8 1.166 255 327,5 371<br />
143
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
A táblázat segítségével oldjátok meg az alábbi feladatokat:<br />
1. Számítsátok ki, mekkora az éves sertéshús felhasználás az egyes országokban.<br />
Adjátok meg a felhasználás és az előállítás közötti különbséget is. Írjátok be a<br />
táblázat megfelelő sorába.<br />
<strong>2.</strong> Tanulmányozzátok az egyes országokban a sertéshús előállítás és felhasználás<br />
helyzetét. Mindegyik el tudja látni magát megfelelően Milyen problémák<br />
ismerhetők fel<br />
3. Gondolkodjatok el azon, mit cselekednek azok az országok, ahol sertéshús<br />
hiány vagy túltermelés van.<br />
Sertésállományok nagysága nemzetközi<br />
4. Készíts oszlop<br />
összehasonlításban<br />
diagramot a<br />
„sertésállományok<br />
nagysága nemzetközi<br />
Sertés/ üzem (db)<br />
összehasonlításban”<br />
témakörben. A táblázat<br />
1.2000<br />
adatai közül használd a<br />
„Üzemekben tartott<br />
1.000<br />
sertések száma“. Készíts<br />
mindegyik országra egyegy<br />
800<br />
oszlopot.<br />
600<br />
400<br />
200<br />
PO DK DE FR E<br />
144
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
Betűrejtvény – micsoda disznóság!<br />
F E R K E L Q W S O B E R S C H A L E M<br />
Z A W Q R A W H L T N H A X E V Y L L I<br />
G H C S S N U G L M K I O I I M N O D A<br />
B A U C H D R R S T Z U B H X P Z T F<br />
T S B G S W S W J K L C F S E D G J D E<br />
M B F X K I T R S U E L Z E K I O K T R<br />
W S I D O R B T M S U T K S A U B O E K<br />
U D L H P T N A C K E N S K B A M T X E<br />
R J E H F K H J N V M Y C F F I G E W L<br />
K M T N C X M A S T S C H W E I N L T S<br />
I L O P D J G H L E M I I S R K L E G T<br />
U N T E R S C H A L E W N Y K Q P T R A<br />
F O L L A G H I K R S I K Q E P H T I L<br />
A B R A T W U R S T B U E F L G N Y X L<br />
F A G Z O L P B Q X S V N I S U F W G E<br />
H J K I F S C H N I T Z E L T V J M A R<br />
K U E N S T L I C H E B E S A M U N G H<br />
V G T L S Q H K K P A J T H L A Q F H Q<br />
B E I S B E I N O M K I Z X L B D W Z D<br />
T L M O J Y M O F L U E S S I G M I S T<br />
S C H W E I N E H A E L F T E N R Z U L<br />
A V U G R U P P E N H A L T U N G A A S<br />
Feladat:<br />
1. Keress ki 25 szót, ami valamilyen kapcsolatban van a disznóval.<br />
<strong>2.</strong> Írd be a táblázatba a kifejezéseket.<br />
Sertéstartás<br />
A sertés <strong>rész</strong>ei és az abból készült<br />
termékek<br />
145
A sertés – sültkolbász, rántott hús és McRib<br />
Megoldások :<br />
ML: Ettél ma már disznóhúst<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
fej: kocsonya; nyak: sült hús, töltött hús, oldalas, gulyáshús; lapocka: töltött hús,<br />
dinsztelt hús, gulyáshús ;Hát: egytálételekés levesek; Karaj: sültek, szeletelt hús<br />
(rántott, sült, párolt);oldalas, lapocka, közte van a szűzpecsenye; comb: nyers vagy<br />
főtt sonka, sültek, rántott vagy párolt hús szeletben, gulyáshús; láb: Grillcsülök, has:<br />
töltött hasaalja<br />
3. feladat: hasnyálmirigy--> Inzulin; sörte-->ecset; bél-->kolbász, hurka bél; zsír--><br />
kozmetikumok, csontok--> Gumimaci<br />
ML: Történetek a disznóról<br />
Koca: C – H – J - E<br />
Hízó: A – D – F – B – G - I<br />
ML: Betűrejtvény – micsoda disznóság!<br />
F E R K E L Q W S O B E R S C H A L E M<br />
Z A W Q R A W H L T N H A X E V Y L L I<br />
G H C S S N U G L M K I O I I M N O D A<br />
B A U C H D R R S T Z U B H X P Z T F<br />
T S B G S W S W J K L C F S E D G J D E<br />
M B F X K I T R S U E L Z E K I O K T R<br />
W S I D O R B T M S U T K S A U B O E K<br />
U D L H P T N A C K E N S K B A M T X E<br />
R J E H F K H J N V M Y C F F I G E W L<br />
K M T N C X M A S T S C H W E I N L T S<br />
I L O P D J G H L E M I I S R K L E G T<br />
U N T E R S C H A L E W N Y K Q P T R A<br />
F O L L A G H I K R S I K Q E P H T I L<br />
A B R A T W U R S T B U E F L G N Y X L<br />
F A G Z O L P B Q X S V N I S U F W G E<br />
H J K I F S C H N I T Z E L T V J M A R<br />
K U E N S T L I C H E B E S A M U N G H<br />
V G T L S Q H K K P A J T H L A Q F H Q<br />
B E I S B E I N O M K I Z X L B D W Z D<br />
T L M O J Y M O F L U E S S I G M I S T<br />
S C H W E I N E H A E L F T E N R Z U L<br />
A V U G R U P P E N H A L T U N G A A S<br />
Sertéstartás<br />
malac, gazda, hígtrágya,<br />
takarmányozás, hízósertés,<br />
ellető, koca, malacnevelő,<br />
mesterséges<br />
megtermékenyítés, csoportos<br />
tartás<br />
A sertés <strong>rész</strong>ei és az abból<br />
készült termékek<br />
fej, felsál, has, nyak, láb,<br />
félsertés, szűzpecsenye,<br />
kolbász/hurka, sütnivaló<br />
kolbász, sonka, borda,<br />
sertésszelet, csülök, kocsonya<br />
146
MELEG ZOKNI BIRKAGYAPJÚBÓL<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta) , Németország<br />
147
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 8<br />
MELEG ZOKNI BIRKAGYAPJÚBÓL<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás c. vidékfejlesztési projekthez<br />
1 BEVEZETŐ<br />
Projektrégió: Niedersachsen<br />
Projektintézmény: Hochschule Vechta<br />
Cím: Meleg zokni birkagyapjúból<br />
Célcsoport: 8-10 éves iskolás gyerekek<br />
Együttműködő partnerek: Juhtartó mezőgazdasági üzem, juhászat<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: üzemlátogatás, tanulás az egyes állomásokon<br />
A tevékenység időtartama: 4-5 óra<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
Az iskolás gyerekek ezen RAL képzés során megismerkednek a birkával, a<br />
szükségleteivel és a termékeivel, melyeket az emberek használnak. A juhtartó<br />
gazdaság felkeresése során megismerik azt, hogy a birka nemcsak gyapjút ad,<br />
hanem tejet és húst is. A projekt során a gyerekek a tevékenységük során arra<br />
koncentrálnak, hogy kövessék a gyapjú útját a késztermékig. Saját maguk nyírhatnak<br />
birkát, a friss gyapjút megmossák, fésülik, színezik, nemezesítik, fonják, ami<br />
természetes módon <strong>rész</strong>e a tanulásnak. Mindemellett megismerkedhetnek a<br />
juhtartás korábbi szerepével, ill. egy juhász egy napját végigkísérhetik.<br />
Lebonyolítás/a tevékenység szakaszai:<br />
Előzetes/Motiváció<br />
A tanórán megismerkednek a gyerekek a témakörrel. Foglalkozni kell a juhfajtákkal,<br />
a juhok származásával, a régióban a juhtartással, mi a helyzet más országokban,<br />
hogy néz ki a juh, milyen táplálékot ad a juh, a gyapjú mint megújuló nyersanyag.<br />
Meg lehet kérni a gyerekeket, hogy hozzanak otthonról „gyapjút”. Ez lehet gyapjú<br />
fonal, ruhadarab, filc stb. Közösen el kell mondani, hogy honnan származik a gyapjú,<br />
mely állatoknak van még gyapja, s mi a különbség a növényi és a szintetikus rostok<br />
vagy a bunda között. A ruhadarabokban található címkén el lehet olvasni a ruha<br />
anyagának összetételét.<br />
További előkészítő kérdések lehetnek: „Ki látott már nyájat terelgető juhászt“, vagy<br />
„Ismertek-e történeteket vagy közmondásokat a birkákról” vagy „Ki evett már<br />
juhsajtot“.<br />
148
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
Kidolgozás/Lebonyolítás:<br />
A gazdaság meglátogatása a kérdésekkel kezdődik. A gyermekek ehhez<br />
munkalapokat kapnak. A gazdaság körbejárásakor a gyermekeknek ezekre a<br />
kérdésekre kell válaszolni. Ezek a kérdések vonatkozhatnak a nyáj nagyságára, a<br />
birkák életkorára, takarmányozásukra, a foglalkoztatott munkaerőre, a munkaidőre, a<br />
birkanyírás időpontjára, a gazdaság által előállított termékekre, stb.<br />
A mezőgazdasági üzemben állomáshelyeket alakítanak ki, ahol a gyermekek 3-4 fős<br />
csoportja dolgozik. Mindegyik gyerek kap egy listát az<br />
állomáshelyekről/munkafeladatokról, melyet a csoportnak el kell végezni. A<br />
feldolgozandó feladatok száma függ a gyermekek teljesítőképességétől, de<br />
mindenképpen minimum 3 maximum 6 legyen. A további állomásokat a gyerekek<br />
szabadon választhatják.<br />
A munkalapokat annyi példányban kell elkészíteni, ahány gyerek van és az egyes<br />
állomásokon rendelkezésükre kell bocsátani. Az állomáshelyek listájával együtt a<br />
gyerekek lefűzik a már kitöltött munkalapokat. Az egyes munkalapokból azután<br />
juhászati albumokat lehet készíteni a következő címmel: „Amit a birkáról tudni kell”<br />
vagy „Birkaalbum”.<br />
Az egyes állomásokon feldolgozandó témák lehetnek:<br />
1. A birka (ML 1-4)<br />
• Egy birka életrajzának elkészítése<br />
• A birkák életterének megjelölése (legelő, hodály, istálló)<br />
• Figyeljetek meg egy birkát és rajzoljátok le „élethűen”, s színezzétek ki.<br />
• Milyen juhfajták vannak<br />
• Milyen állatorvosi ellátást kapnak az állatok<br />
• Milyen időközönként nyírják őket<br />
• Honnan származik a takarmány<br />
• Készítsétek el a birka takarmányadagját és etessétek meg.<br />
• Gyűjtsetek információt a következőkről:<br />
• - születési súly<br />
• - heti súlygyarapodás<br />
• - vágási súly és életkor<br />
<strong>2.</strong> a juhnyáj (ML 5)<br />
• Nevezd meg egy juh család tagjait<br />
• Hogy néz ki egy juhnyáj<br />
• A juhnyáj különböző életterei közötti különbségek és azok jelentősége<br />
• Mi a feladata a juhásznak és a pásztorkutyának<br />
• Beszéljetek a juhásszal<br />
• Találjátok ki hány éves lehet egy-egy juh a nyájban<br />
3.Birkanyírás (ML 6-7)<br />
• Nézzetek meg egy birkanyírást/ nyírjatok magatok is<br />
149
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
• A nyírt gyapjú lemérése<br />
• A gyapjú tulajdonságainak meghatározása<br />
• Kísérletezz a gyapjúval!<br />
4. gyapjú (ML 8-13)<br />
• Nyersgyapjú mosása és fésülése<br />
• A gyapjú fonása<br />
• A gyapjú festése<br />
• Labdák, sapkák és táskák nemezesítése<br />
• Kövessétek a gyapjú útját a birkától a pulóverig<br />
5.Élelmiszer a birkától (ML 14)<br />
• Tudjátok meg milyen élelmiszereket árulnak az üzletben, ami birkából készült<br />
• Készítsetek juhsajtból kenyérre kenhető krémeket vagy mártogatót.<br />
6. Közmondások a birkával kapcsolatosan (ML 16-17)<br />
• A birkával kapcsolatos közmondások magyarázata<br />
• Versek vagy dalok a birkáról<br />
• Költsetek magatok is verset a birkáról<br />
7. A játék barika (ML 15)<br />
• Készíts egy játék barikát<br />
• Rajzolj egy barikát<br />
8. A „birka-album“<br />
• A munkalapokat fűzzétek össze naplóvá, s nevezzétek el az „én barikámnak”,<br />
s készítsetek fedőlapot.<br />
Befejezésül: Befejezésül kiállítást lehetne rendezni az elkészített termékekből és<br />
játékokból, vagy esetleg egy bazárt nyitni az iskolában.<br />
Munkalapok (ML), melyeket a gyermekeknek kiosztanak<br />
Javaslatok munkalapokra a cselekvésorientált tanuláshoz (ML 1, 4-18)<br />
Kész munkalapok (AB 2, 3 )<br />
1<br />
Ügyes, mozgékony és bátor – ez mind a birka<br />
A birka viselkedésének leírása, egy kis juh biológia (életkor, nyáj, kérődző stb.)<br />
szövegesen vagy képekkel illusztrálva. A szöveggel kapcsolatos kérdések és apró<br />
feladatok elmélyítik az ismereteket.<br />
2 Mindent, amit tudni kell a birkáról<br />
3 Nyomkeresés<br />
4<br />
Báránykeresés a világhálón – www.schaf.de<br />
A gyermekeknek a munkalapot az internet segítségével kell kitölteni. A következő<br />
150
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
5<br />
6<br />
kérdéseket lehet feltenni: hányat ellik az anyajuh, mikor születnek a kisbárányok,<br />
hány juh van egy nyájban, stb.<br />
Így élnek a juhok<br />
Bemutatják a juhtartás formáit és funkcióit. Milyen tartási formát használnak a<br />
gazdaságban<br />
Birkanyírás lesz<br />
A birkanyíráshoz szöveges és képekkel illusztrált feladatok kapcsolódnak. A<br />
feladat, hogy ezeket rakják a helyes sorrendbe.<br />
7 Birka esőkabátban<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
12<br />
13<br />
14<br />
Van-e kék birka<br />
A gyermekek növényi festékkel festik meg a gyapjút. Ehhez olyan növényeket<br />
lehet használni, mint pl. a kamillavirág, a hagymahéj, a nyírfakéreg, a<br />
tölgyfakéreg, a bodzabogyó, a szeder bogyói, vagy a kákics gyökerét fel kell<br />
aprítani és egy nagy fazékban 2 órán át főzni. A lehűtött folyadékba kell beáztatni<br />
a gyapjút. Majd az egészet fel kell főzni, s addig forralni, amíg a kívánt színt el<br />
nem érik. Ismét le kell hűteni és a gyapjút kivenni, s hideg vízzel alaposan ki kell<br />
öblíteni.<br />
A színezés előtt a gyapjút a gyógyszertárban kapható alaunnal vagy borkővel<br />
kezelik. 100 g gyapjú festéséhez 200-300 g növény kell. Van nyers, fésűs és font<br />
gyapjúszál, amit kötéshez használnak.<br />
Kis gyapjú útmutató<br />
Ezen az állomáson a nyers gyapjút megmossák, a fésült gyapjút, stb. a<br />
fésüléshez használt eszközöket, a rokkát, a kötőtűt és egy kötött ruhadarabot<br />
kiterítenek. A gyerekek feladata az, hogy a munkafolyamat egyes lépéseit a<br />
helyes sorrendbe rakják.<br />
Egy fonál születik<br />
Megmutatják a gyerekeknek, hogy hogyan tudnak fonalat fonni.<br />
Nemezesítés – régi mesterség újraéledése<br />
Ezen az állomáson a gyerekek nemezt készíthetnek. Régi gyapjú ruhadarabokból,<br />
tisztított, kártolt gyapjúból nemezlabdák, hóember stb. készülhet. (A nemezesítést<br />
alaposan elő kell készíteni. A nemezesítés gyakorlatot és bizonyos anyagokat<br />
igényel, melyek beszerzése nem egyszerű).<br />
Szövés<br />
A gyerekek készítenek egy szövőkeretet, és faliképet szőnek gyapjú fonal<br />
maradékokból. Négy egyenlő hosszú ágat egy erős fonállal négyzetté kötnek<br />
össze. Ezután feszítik ki az alapszálakat, amit majd beszőnek a maradék<br />
fonalakkal.<br />
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
A munkalapon a gyapjú útja a birkától a zokniig lyukas szövegként van ábrázolva.<br />
A gyermekek kiegészítik ill. rendezik ezt.<br />
A birka, amit ruhaként hordunk<br />
Alaposan meg kell vizsgálni az egyes ruhadarabok címkéit és az anyagok<br />
151
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
15<br />
16<br />
17<br />
18<br />
összetételét egy táblázatba be kell jegyezni. A gyerekek saját tapasztalataik<br />
alapján döntik el, melyik anyag meleg hatású, s melyiket hordanák<br />
legszívesebben.<br />
Meleg ruha és finomságok a birkától<br />
A munkalapon a birkától származó mindenféle termék látható. A gyerekeknek<br />
meg kell nevezni őket, s ráírni, hogy miből készültek.<br />
Készítsetek gyapjúból barikát<br />
A gyerekek kapnak egy mintát, amin rajta van a birka körvonala. Ezt a birkát kell<br />
természetes gyapjúval és fekete bársonnyal bevonni.<br />
Közmondások a birkákkal kapcsolatban<br />
A gyermekeknek különféle közmondásokat osztanak ki, melyeknek a jelentését<br />
meg kell magyarázni. Majd egy rövid dalszöveget kapnak, s maguk is<br />
készíthetnek kétsoros rímelő versikéket.<br />
A birka egyszeregy<br />
A munkalapon számolási/szöveges feladatok találhatók.<br />
Felhasznált irodalom:<br />
Choinski, S,; Krümmel, G. (2002): Vom Schaf zum Pullover. Eine Werkstatt. Verlag<br />
an der Ruhr. ISBN 3-86072-683-8<br />
Linkek:<br />
www.verlagruhr.de<br />
152
Minden, amit a birkáról tudni kell<br />
Jól tudsz mindent Válaszolj a következő kérdésekre helyesen.<br />
1. Mióta tartják a juhokat háziállatként<br />
( ) 1000 éve<br />
( ) 10000 éve<br />
( ) 100000 éve<br />
<strong>2.</strong> Mi a neve a juhaink ősének<br />
( ) vadjuh<br />
( ) ősjuh<br />
( ) nagyjuh<br />
3. Miért tartottak régen és miért tartják ma a juhokat<br />
( ) a tej miatt<br />
( ) a gyapjú miatt<br />
( ) a hús miatt<br />
4. Melyik illik a juhra<br />
( ) kérődző<br />
( ) nyájban él<br />
( ) párosujjú patás<br />
5. Meddig él a birka<br />
( ) 5 – 10 évig<br />
( ) 10 – 15 évig<br />
( ) 15 – 20 évig<br />
6. Hogyan élnek a juhok Lehet-e őket egyesével tartani<br />
( ) nyájban élnek és a réten legelnek<br />
( ) istállóban élnek<br />
7. Hányat ellik egy anyajuh évente<br />
( ) 1 – 3 bárányt<br />
( ) 4 – 5 bárányt<br />
( ) 6 – 7 bárányt<br />
Nyomkeresés<br />
A juhok a párosujjú patások közé tartoznak. A patájuk két ujjban végződik, s szinte<br />
lábujjhegyen járnak. A patákat - így nevezik az elszarusodott ujjkörmöket -<br />
rendszeresen körmözni kell, mivel folyamatosan nőnek. Ez nem fáj az állatnak.<br />
Ugyanolyan, mint amikor az ember levágja lábkörmét. Ehhez körmöző kést<br />
használnak. Amikor ezt végzik, akkor a birkákat egy nyugágyhoz hasonlatos<br />
eszközbe fektetik, amit körmöző baknak neveznek. Amikor belefektetik az állatot,<br />
egészen nyugodtan viselkedik, szinte mozdulatlan marad. Ezután kezdik el óvatosan<br />
az újonnan nőtt szaruréteget leszedni. A természetben az állatoknak magától elkopik<br />
a körmük. A jó juhász állandóan figyeli az állatait. Csak így lehet megelőzni a<br />
betegségeket.<br />
153
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
Hallottál már a csüdsömör és a büdössántaság betegségekről Ezek olyan<br />
betegségek, melyeket a juhok gyakran szereznek. Ha azonban rendszeresen ápolják<br />
a körmüket, akkor azok a patabetegségek megszűnnek, melyek következtében az<br />
állatok lesántulnak és alig tudnak járni.<br />
Merre járt a birka<br />
Melyik a birka lábnyoma<br />
Birka esőkabátban – Kísérletek birkagyapjúval<br />
Kell hozzá: nem megmosott nyersgyapjú, itatóspapír, gyapjú kesztyű, egy kevés víz,<br />
öngyújtó és gyertya.<br />
1. Zsírmeghatározás<br />
Sodorj egy mosatlan nyers gyapjúdarabot az ujjaid között. Mondd el milyenek lettek<br />
az ujjaid:<br />
Most nyomd rá az ujjadat az itatóspapírra – mit állapíthatsz meg<br />
154
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
<strong>2.</strong> Hőteszt<br />
Húzz az egyik kezedre gyapjúkesztyűt, a másik marad szabadon. Várj egy keveset.<br />
Mit tapasztalsz Írd le mit érzel!<br />
3. Vízvizsgálat<br />
Permetezz néhány vízcseppet a nyersgyapjúra. Mit tapasztalsz<br />
4. Tűzpróba<br />
Tarts néhány gyapjúszálat a gyertya lángjába. Mit tapasztalsz<br />
Figyelem: A tűzzel ne játssz!<br />
155
Meleg zokni birkagyapjúból<br />
Megoldások<br />
ML: Amit a juhról tudni kell<br />
1. 10.000 éve<br />
<strong>2.</strong> vadjuh<br />
3. a tej, a gyapjú és a hús miatt<br />
4. kérődző, nyájban él, párosujjú patás,<br />
5. 10-15 évig<br />
6. nyájban élnek és a réten legelnek<br />
7. 1-3 bárányt<br />
ML: Nyomkeresés<br />
Az ábrán a birka keresése balra fent kezdődik és jobbra lent folytatódik.<br />
ML: Birka esőkabátban – Kíséreltek gyapjúval<br />
1. Az ujjak zsírosan fénylenek, az itatóspapíron zsírnyom látható.<br />
<strong>2.</strong> A kesztyűs kéz melegebb.<br />
3. A vízcseppek leperegnek, a gyapjú nem szívja be a vizet.<br />
4. A gyapjúszál nem vagy csak nagyon nehezen gyújtható meg.<br />
156
MÉZ – KITŰNŐ CSAPATMUNKA<br />
ÉDES EREDMÉNYE<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta), Németország<br />
157
Méz – kitűnő csapatmunka édes eredménye<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 9<br />
MÉZ – KITŰNŐ CSAPATMUNKA ÉDES EREDMÉNYE<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás c. vidékfejlesztési projekthez<br />
1 BEVEZETÉS<br />
Projektrégió: Alsó-Szászország (Niedersachsen)<br />
Projektintézmény: Hochschule Vechta (főiskola)<br />
Cím: Méz – kitűnő csapatmunka eredménye<br />
Célcsoport: 8 – 10 éves gyermekek<br />
Együttműködő partnerek: méhészek<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
Ennek az oktatási anyagnak a célja, hogy a tanulók megismerjék a méz<br />
keletkezésének módját, miért termelnek a méhek mézet és milyen összetett a<br />
méhcsalád élete. Be kell bemutatni a virágzó növények és a méhek közötti<br />
kapcsolatot, s azt, hogy mindkettőnek haszna van ebből – a növényeket a méhek<br />
megtermékenyítik, és ezáltal szaporodnak, mindeközben virágport és nektárt adnak<br />
a méheknek. Egy következő lépcsőben megismerkednek a tanulók a méhészettel és<br />
megtudják, hogy hogyan hasznosítja ez ember a méhek méztermelését. Ki kell<br />
emelni a méznek az egészséges táplálkozásban betöltött szerepét.<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: tanulás a helyszínen<br />
A rendezvény időtartama (órában): 4 - 5 óra<br />
Menete/szakaszai:<br />
Előzetes/Motiváció<br />
A méhészet felkeresése előtt a gyerekek az iskolában megismerkednek a témával.<br />
Ez tartalmazza a méhek élettanát, a méz termelését és mézet mint tápanyagot.<br />
Jó indítás lehetne egy kvíz a mézről és a méhről, vagy rajzolhatnának méheket.<br />
Kidolgozás/ lebonyolítás<br />
A méhészetben különféle tanulási helyeket alakítanának ki, ahol a tanulók önállóan<br />
foglalkozhatnának a témával, egyénileg, vagy csoportosan. A munkalapokon és a<br />
tevékenységi listán ennek megfelelően jelölve van a feladat: egyéni, párban vagy<br />
csoportosan végzendő feladat.<br />
Mindegyik tanuló kap egy tevékenységi listát, ahol bekarikázza azokat a feladatokat,<br />
melyeket már elvégzett. A feladatok száma a tanulók teljesítőképességétől függően<br />
minimum három, de legfeljebb hat lehet. Ezeken a lapokon jelölni lehet a kötelező<br />
feladatokat. A többi az idő és a munkatempó függvényében szabadon választható.<br />
158
Méz – kitűnő csapatmunka édes eredménye<br />
Ötletek az egyes állomásokon feldolgozandó témákra és feladatokra:<br />
1. a méh (ML1-10)<br />
• Egy méh satírozása és rajzolása,<br />
• A méh testtájainak meghatározása;<br />
• Egy méhraj felépítésének bemutatása<br />
• A méhek nyelvének megtanulása<br />
• Méhek készítése<br />
• a királynő, a herék és a dolgozó méhek feladata<br />
<strong>2.</strong> méz és viasz (ML 11-15)<br />
• hogyan lesz a nektárból méz<br />
• különféle virágokból nektár gyűjtése<br />
• a növények stratégiája azért, hogy minél többször<br />
felkeressék a méhek és megtermékenyítsék őket<br />
• mézpergetés<br />
• mézkóstolás, a méz íze<br />
• különféle mézek meghatározása (pl. repce, fenyő kóstolás alapján)<br />
• információgyűjtés a méz és a melléktermékei (viasz és propolisz) alkalmazási<br />
lehetőségeiről<br />
• mézes étel készítése<br />
• gyertyakészítés, viaszképek készítése<br />
• méhviaszkrém vagy peeling készítése<br />
3. A méhészet (ML 16)<br />
• A méhész öltözetének és eszközeinek bemutatása<br />
• A méhész egész évi tevékenységének bemutatása<br />
• Interjú készítése a méhésszel:<br />
- Megtudni, hogy mennyibe kerül a méz<br />
- Mennyi mézet termel egy méhcsalád<br />
- Mi a különbség a műanyagból és a természetes anyagból készült méhkaptár<br />
között<br />
• Méhkaptár lerajzolása<br />
• Méhkaptár építése<br />
• A méz értékesítésének útja<br />
• A méhészetben a megtermelt méz mennyiségének kiszámítása<br />
Befejezésül<br />
Az eredményeket egy ún. méhész könyvben össze lehet gyűjteni. Közös mézes<br />
reggeli szép befejezés lehet.<br />
159
Méz – kitűnő csapatmunka édes eredménye<br />
A tanulóknak kiosztandó munkalapok<br />
Munkalap ötletek (ML 1,3-7, 9-11, 14-16)<br />
Kész feladatlapok (ML 2,8,12,13)<br />
1<br />
Egy petéből lesz a méh<br />
Ez a munkalap bemutatja a méhek kifejlődését. Röviden ismertetni kell a<br />
szaporodást. Egy méh fejlődését és élettartamát mutatjuk be. Számolási feladat<br />
a méhcsaládban található méhek számának megállapításra.<br />
2 Mi zümmög itt<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
Találós kérdések a méhekről<br />
Keresztrejtvény a méhekről<br />
Összetett szem és fullánk<br />
Ez a munkalap bemutatja a méh testfelépítését. A gyerekeknek az a feladata,<br />
hogy ismerjék fel az egyes test<strong>rész</strong>eket, s fogalmakat, melyeket pl. egy kaptárral<br />
kapcsolatosan használnak, s címkézzék be a rajzokat.<br />
Összetett szem – ahogy a méhek a világot látják<br />
A többi rovarhoz hasonlóan a méhnek is összetett szeme van. Az egyik<br />
munkalapon megtalálható az összetett szem leírása. A gyermekeknek a<br />
munkalapon lerajzolt összetett szemet <strong>rész</strong>eire kell szétvágni, és egy kollázst<br />
készíteni. Ennek célja, hogy megmutassák, szerintük hogy látják a méhek a<br />
világot..<br />
Feladatmegosztás a méhek társadalmában –tudod milyen<br />
Egyik munkalapra lenyomatot készítenek a méhcsalád különböző tagjairól.<br />
Ezután a tanulók egy táblázat segítségével meghatározzák a méhek külsejét<br />
(színe, nagysága, szőrzet) és a megadott funkciókat sorrendbe teszik.<br />
Kis méhbarkácsolás<br />
A gyerekek maguk készítenek különféle anyagokból (fogpiszkáló, pipaszurkáló,<br />
és háncs) kis méheket készítenek. Az anyagokat a helyszínen megkapják a<br />
ragasztóval együtt és kedvükre barkácsolhatnak..<br />
8 Lépkészítés és méhtánc<br />
9<br />
10<br />
11<br />
Tarka virágpompa – a méhek élettere<br />
A gyerekek a méhészet környékén különféle virágzó növényeket gyűjtenek és<br />
nektárt keresnek. Ha nincsenek virágzó növények, akkor legyen egy feladatlap,<br />
ahol a virágokat kifesthetik és megnevezhetik.<br />
Egy történek a méhekről<br />
Képek, szöveg segítségével, vagy szétszabdalt szöveg összerakásával<br />
megismerhetnek egy méhekről szóló történetet.<br />
Méz-tesztelés<br />
Ezen az állomáshelyen mézkóstolás történik. Különféle mézeket kell egymástól<br />
megkülönböztetni és ízüket leírni.<br />
12 Mézes palacsinta – egyszerű és nagyszerű!<br />
13 Még a méhcsípés is hasznos lehet<br />
14 Gyertyaöntés<br />
160
Méz – kitűnő csapatmunka édes eredménye<br />
15<br />
16<br />
Kevés méhviaszt fel kell forrósítani és egy edénybe (pl. joghurtos pohár) önteni.<br />
Ezután bele kell engedni a kanócot, úgy hogy a közepén függőlegesen haladjon<br />
az edény aljáig (legjobb, ha a kanócot ceruzára kötjük, és keresztbe tesszük a<br />
pohár peremén). Ki kell hűteni, és máris kész gyertya.<br />
Mézpeeling (mézes arcradír)<br />
A gyerekek kapnak egy munkalapot, melyre egy rövid szöveg van írva arról,<br />
hogy hogyan használja a kozmetikai ipar és a gyógyászat a mézet és<br />
méhviaszt. A méz arcradír receptje alapján a gyerekek maguk elkészíthetik a<br />
terméket, s ki is próbálhatják.<br />
(Recept: 1 csésze méz; 1/2 pohár őrölt szezámmag; ha kell 4 csepp vanília olaj,<br />
egy kevés forró víz)<br />
Méhész vagy űrhajós<br />
Ebben a fázisban a gyerekek megismerkednek a méhész öltözékével, az<br />
eszközeivel, felvehetik, megfoghatják, s meg kell tudniuk mire használják őket.<br />
Mindezek alapján ki kell tölteni a munkalapot.<br />
Felhasznált irodalom:<br />
Groß-Ernst, B.; Strelau, M. (2000): Lernwerkstatt „Die fleißigen Bienen“. <strong>2.</strong> Aufl. –<br />
Kempen: Buch Verlag Kempen (BVK), 2000, ISBN 3- 932519 – 30 – <strong>2.</strong><br />
Zeiler, Claus (1989): Ratschläge für den Freizeit-Imker. 4. überarbeitete Aufl. –<br />
Leipzig; Radebeul: Neumann Verlag, ISBN 3 – 7402 – 0013 – 8.<br />
161
Méz – kitűnő csapatmunka édes eredménye<br />
Mi zümmög itt<br />
Vannak olyan rovarok, melyeket első látásra nehéz egymástól megkülönböztetni.<br />
Különösen igaz ez a méhekre, a darazsakra és a poszméhekre. Jó, ha elsőre<br />
tudod melyik, melyik, mert megcsíphetnek. Vajon melyik<br />
Feladat: Nézd meg jól a rovar képét és írd a kép alá a nevét (darázs, háziméh,<br />
poszméh, vadméh). Rajzolj egy fullánkot azokra a képekre, amik szerinted<br />
csípnek. Minél nagyobb a fullánk, annál jobban fáj a csípés.<br />
vadméh<br />
Mézes palacsinta– egyszerű és nagyszerű!<br />
A méznek fontos szerepe van a táplálkozásunkban. Sok vitamint tartalmazó<br />
édesítőszer. A főzés vagy sütés során arra kell ügyelni, hogy ne hevítsük nagyon<br />
a mézet, mert a vitaminok tönkremennek. Kóstold meg te is milyen finom a mézes<br />
palacsinta.<br />
Ehhez kell:<br />
250g búzaliszt<br />
4 tojás<br />
500 ml tej<br />
kevés só, egy kevés vaj, méz<br />
162
Méz – kitűnő csapatmunka édes eredménye<br />
és így kell elkészíteni:<br />
A lisztet, a tojásokat, a sót és a tejet jól összekevered. Egy serpenyőben<br />
felolvasztasz egy evőkanál vajat, s közepesre felforrósítod. Ezután beleöntesz<br />
kb. egy merőkanál tésztát. Mindkét oldalát átsütöd. Mikor kész mézzel<br />
megkened és feltekered. Adhatsz mellé banánt vagy más friss gyümölcsöt is<br />
(felszelve, darabolva)<br />
Még a „méhcsípés” is hasznos lehet<br />
A méhek a virágok beporzásával hajtják a legnagyobb hasznot. Sok gyümölcs<br />
nélkülük nem lenne. Amit a méhek megtermelnek, táplálék, gyertya, gyógyszer<br />
vagy kozmetikumként használhatjuk. Az ábrán láthatod, hogy mivel hajt hasznot<br />
a méh. Rakd sorrendbe, mihez termel nekünk alapanyagot!<br />
mézhólyag<br />
méreg<br />
virágpor<br />
viasz<br />
méz<br />
kenőcs<br />
virágpor<br />
virágpor<br />
kézzel készített gyertya<br />
fogalmak: gyógyszer – gyertya – pollen (alapanyag) - szépségápolás<br />
163
Méz – kitűnő csapatmunka édes eredménye<br />
Lépkészítés és méhtánc<br />
A méhek kitűnő építő mesterek. Csodálatos palotát építenek a család számára.<br />
Ennek során nem termelnek hulladékot, s nem használnak fel külső energiát.<br />
Próbálj meg te is felépíteni egy sejtet (lépet). Ehhez ki kell vágnod a rajzot és<br />
összeragasztani.<br />
Így készül:<br />
Vágd ki a folyamatos vonal mentén az alakzatot, hajtsd be a szaggatott vonal<br />
mentén, s ragaszd össze a sejteket. Utoljára ragaszd hozzá az alját, s rakod rá a<br />
lépre.<br />
A méhek egymással beszélgetnek a mézelő helyekről. Ehhez különféle repülési<br />
módot használnak. Az ábrán kétféle repülési mód, azaz méhtánc látható. Jelöld<br />
be, melyik méhlegelő van közelebb az ábra alapján!<br />
Körtánc<br />
Farok tánc<br />
164
Méz – kitűnő csapatmunka édes eredménye<br />
Megoldás<br />
ML Mi zümmög itt<br />
Sorrendben: poszméh (nem csíp); darázs (csíp; eléggé fáj az embernek); vadméh<br />
(csíp, kevésbé fáj az embernek); házi méh (csíp, kevéssé fáj az embernek).<br />
ML Még a „méhcsípés” is hasznos lehet<br />
gyógyszer<br />
szépségápolás<br />
pollen<br />
(alapanyag)<br />
gyertya<br />
ML Lépkészítés és méhtánc<br />
A körtáncoláskor van közelebb a mézlegelő, azaz legfeljebb 100 méter.<br />
165
A GAZDA – MINT ÁLLATTARTÓ,<br />
NÖVÉNYTERMESZTŐ, GÉPÉSZETI ÉS<br />
ÜZEMGAZDASÁGI SZAKEMBER<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta), Németország<br />
166
A gazda, mint állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági szakember<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 10<br />
A GAZDA – MINT ÁLLATTARTÓ, NÖVÉNYTERMESZTŐ, GÉPÉSZETI<br />
ÉS ÜZEMGAZDASÁGI SZAKEMBER<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás c. vidékfejlesztési projekthez<br />
1 BEVEZETŐ<br />
Projektrégió: Alsó-Szászország (Niedersachsen )<br />
Projektintézmény: Hochschule Vechta (főiskola)<br />
Cím: A gazda – mint állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági<br />
szakember<br />
Célcsoport: 14 – 18 éves fiatalok, diákok<br />
Együttműködő partner: mezőgazdasági üzem<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
A társadalom feladata, hogy támogassa a fiatalokat a szakma kiválasztásában és a<br />
szakma keresésében. A RAL-kínálat ezt a feladatot vállalja fel. „A gazda – mint<br />
állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági szakember” c. program<br />
keretében a fiatalok testközelben ismerkednek meg a mezőgazdaság világával, a<br />
gazdaság működésével. A programban <strong>rész</strong>tvevők végigkövethetik a gazda egy<br />
munkanapját, és első kézből szerezhetnek tapasztalatot a gazdaság komplex<br />
működéséről. A program célja, hogy felkeltse a fiatalok érdeklődését,<br />
megtapasztalják saját képességeiket és készségeiket, s arra sarkallja őket, hogy<br />
maguk határozzák meg, mely területeken tudnának tevékenykedni. Ezen keresztül a<br />
„gazdálkodás”, mint választható foglalkozás a fiatalok látókörébe kerül, más<strong>rész</strong>ről<br />
megismerik az erős és gyenge oldalaikat, valamint rájönnek arra, hogy érdekli-e őket<br />
egyáltalán ez a foglalkozás.<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: üzemlátogatás<br />
A tevékenység időtartama (órában): 6-8 óra<br />
A tevékenység menete/szakaszai:<br />
Előzetes/Motiváció<br />
Előkészítésként a fiatalok moderációs módszerrel képet alkothatnak a<br />
„gazdálkodásról” mint foglalkozásról, s kicserélhetik ismereteiket. Ennek során meg<br />
kell világítani, hogy mennyire sokrétű a gazda munkája. Ahhoz, hogy a gazdálkodást<br />
jobban megismerjék a fiatalok, előkészíthetnek egy interjút a gazdálkodóval a<br />
következő témakörökben<br />
• A gazda mint gépész<br />
• A gazda mint az állattartó szakember<br />
• A gazda mint a növénytermesztő szakember<br />
• A gazda mint üzemgazdasági szakember<br />
167
A gazda, mint állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági szakember<br />
Kidolgozás/Lebonyolítás<br />
Az üzemlátogatás során a csoportok különféle tematika szerint dolgoznak, azért,<br />
hogy minél több tevékenységbe betekintést nyerjenek. Mindegyik csoport az<br />
előkészítésnek megfelelően a saját témájában interjút készít a gazdával.<br />
A gazda mint gépészeti szakember<br />
• Vegyék számba a gazdaság műszaki felszereltségét<br />
• Határozzák meg a gépek és berendezések funkcióját és a<br />
munkafolyamatban játszott szerepét<br />
• Tudják meg a gépek életkorát és beszerzési árait<br />
• Tájékozódjanak:<br />
- gépkörökről, ahol közösen szerzik be és használják a gépeket<br />
- bérvállalkozások bevonása<br />
- géplízingelés<br />
• Készítsenek felmérést a számítógéppel vezérelt takarmányozásról és<br />
az istállóban használt technikáról<br />
• Tudják meg, hogyan védekeznek a számítógép használat hibái ellen<br />
• Tájékozódjanak a berendezések, eszközök és gépek költségeiről és<br />
élettartamáról<br />
A gazda mint állattartó szakember<br />
• Készítsenek idővonalat az állattenyésztésről (megtermékenyítés, ellés,<br />
nevelés)<br />
• Tájékozódjanak a helyiségek beosztásáról és az istálló technikai<br />
felszereltségéről, s készítsenek rajzot róla<br />
• Írják le a takarmányozás és állatápolás napi teendőit<br />
• Az állatok takarmányozása, ill. tisztítása (vakarás)<br />
• Tájékozódjanak az állatorvosi kezelésről<br />
• Mérjék le a takarmány mennyiségét<br />
• Tájékozódjanak az aktuális termelői árakról<br />
• Számolják ki az állatlétszámot a hígtrágya rendelet alapján<br />
A gazda mint növénytermesztő szakember<br />
• Egy növénnyel kapcsolatos tevékenységek (vetés–ápolás–betakarítás)<br />
• Milyen növényeket termesztenek<br />
• Tudják meg mire használják a szántóföldi növényeket<br />
(takarmány/értékesítés)<br />
• Tájékozódjanak a talaj jellemzőiről, a talajművelésről.<br />
• Határozzák meg a talajfajtákat, a talajnedvességet, a színét és más<br />
talajtulajdonságokat.<br />
168
A gazda, mint állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági szakember<br />
A gazda mint üzemgazdasági szakember<br />
• Tájékozódjanak a termékértékesítésről<br />
• Tudják meg milyenek a jogi, politikai és gazdasági keretfeltételek.<br />
• Vegyék számba az üzemgazdasági feladatokat<br />
• Készítsenek egy ábrát a kiválasztott termékek termelői árának<br />
alakulásáról<br />
• Számolják ki 100 hektár megművelt területre vonatkozó munkaerő<br />
létszámot és hasonlítsák össze korábbi adatokkal<br />
Befejezésül: Az egyes munkafázisok eredményeit poszteren be lehet mutatni. A<br />
poszteren ábrázolni lehet a gazda által elvégzett tevékenységeket. Továbbá ki lehet<br />
dolgozni, hogy mik azok az ismeretek, melyekkel jó ha rendelkezik a gazda, azért,<br />
hogy a munkáját megfelelően végezhesse.<br />
Ezt követően a fiatalok megnevezhetik a saját erős és gyenge oldalaikat, s<br />
megítélhetik, hogy elérhetnének-e sikereket ebben a foglalkozásban. Kb. tíz percet<br />
kapnának a fiatalok, hogy leírják mi az a 4 dolog, amiben jók. Majd kikeresnek az<br />
osztályból egy embert, akit jól ismernek. Ezután azt a feladatot kapják, hogy a<br />
másikról mondják meg mi az a négy dolog, amiben jó. Befejezésül vitassák meg mire<br />
jutottak a saját és a másik erősségeinek a felismerésében. Végül vitassák meg, hogy<br />
személy szerint kit tartanának alkalmasnak gazdának.<br />
A fiataloknak kiosztandó munkalapok<br />
Munkalap javaslatok a cselekvés orientált tanuláshoz (ML 2, 3, 5, 6, 8 – 13)<br />
Kész anyagok (ML 1; 4 ;7)<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
High-tech a mezőgazdaságban – a vontató vontat … - és még mi<br />
A traktor példáján bemutatják a mezőgazdasági haszonjárművek adatait, a<br />
működésüket, a műszaki adataikat.<br />
100 LE számítógépes vezérléssel a szántón<br />
Egy munkalapon képeket láthatnak a gazdaság gépeiről és járműveiről. Meg kell<br />
nevezni a gépeket és a funkciójukat.<br />
Számítógép nélkül megáll az élet!<br />
A számítógép alkalmazása a gazdaságban igen sokrétű. A munkalap<br />
segítségével a fiatalok számba veszik a gazdaságban alkalmazott<br />
adatfeldolgozást.<br />
Minden egy fedél alatt – kötetlen tartás<br />
A kötetlen formában tartott tejelő tehenek példáján keresztül a diákok<br />
meghatározzák az állattartás módját a gazdaságban. A diákok lerajzolják az<br />
istállót, megmérik az istállóban a hőmérsékletet, a fényviszonyokat, megnézik<br />
milyen az istálló padozata és mekkorák a pihenő bokszok.<br />
Egy nap az istállóban<br />
Ki kell választani egy istállót, melyet egy napon át megfigyelnek. A<br />
169
A gazda, mint állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági szakember<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
12<br />
13<br />
14<br />
tevékenységeket időrendben pontosan rögzíteni kell.<br />
Nézzük meg a leveleket és a gyökereket<br />
A tanulóknak az a feladatuk, hogy a szántóföldön található növényeket<br />
meghatározzák és lerajzolják. Megállapítják a növény nevét és a növekedési<br />
szakaszt (a növény életkorát), a növény azon <strong>rész</strong>eit, melyek bekerülnek a<br />
takarmányba vagy tápanyagként hasznosíthatók.<br />
A helyszín a szántóföld<br />
Egy munkalap segítségével tájékozódnak a szükséges szántóföldi munkák<br />
megtervezéséről és lebonyolításáról.<br />
Szántóföldi termények nyomában<br />
A tanulók azt a feladatot kapják, hogy kövessék nyomon egy növényfaj példáján<br />
keresztül a munkaműveleteket a vetéstől a betakarításig; ez a növényfaj lehet pl.<br />
a burgonya. A vetésterven kell az egyes munkafázisokat a helyes sorrendbe<br />
rakni.<br />
A jó szántó<br />
Egy jól termő szántóföldnek jó talaja van, és azt megfelelően kell művelni. A<br />
tanulók talajmintát vesznek és meghatározzák a talaj tulajdonságait (talajfajta,<br />
talajnedvesség, mésztartalom stb.)<br />
Gépkör, lízingelés vagy bérvállalkozás – tudod, hogyan működik<br />
A tanulók információt gyűjtenek arról, milyen formában történik a géphasználat a<br />
mezőgazdaságban. Egy munkalapon megtalálhatók a különféle módok. A<br />
tanulóknak meg kell nevezni egy-egy előnyt és hátrányt.<br />
A gazdasági iroda<br />
Egy munkalapon fel vannak tüntetve egy gazdaság üzemgazdasági feladatai és<br />
kötelességei, amit a tanulóknak meg kell magyarázni és kiegészíteni.<br />
A gazdaság specialitása (friss házi koszt)<br />
A tanulók a gazdaságban megtermelt élelmiszerekből összeállítanak egy menüt<br />
(Müzli, kolbászfőzés stb.)<br />
Az elkészített házi készítésű termékek értékesítése<br />
A tanulóknak fel kell vázolni a gazdaság saját termékeinek az értékesítési<br />
útvonalát. Mindegyik út mellé fel kell vázolni egy másik lehetséges értékesítési<br />
módot.<br />
Reklámozzuk a tojást<br />
A tanulóknak el kell gondolkodni azon, hogy milyen reklámkampánnyal lehet egy<br />
fiktív célcsoportot megnyerni egy mezőgazdasági terméknek, pl. a tojásnak.<br />
170
A gazda, mint állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági szakember<br />
A gazda mint gépész szakember<br />
Mezőgazdasági high-tech. a példa<br />
A vontató vontat … – és még mit<br />
A mezőgazdasági vontatók – ahogy a nevében is benne van – olyan mezőgazdasági<br />
gépek, melyeket elsősorban szántóföldi gépek és eszközök vontatására ill.<br />
működtetésére használnak. A szántóföldi munkák elvégzéséhez nagyteljesítményű<br />
vontatókra van szükség, pl. a kötött agyagtalajok szántásakor, vagy egy teli<br />
hígtrágyát szállító tartálykocsi vontatásához. A lóerő mellet a mai traktorok még egy<br />
sor extrával is fel vannak szerelve. Vegyétek számba a modern traktor műszaki<br />
jellemzőit. Példának vegyétek a gazdaságban található traktort.<br />
Mindeközben ügyeljetek arra, hogy a gazda jelenléte nélkül soha nem szabad a<br />
gépekhez nyúlni.<br />
Feladatok:<br />
1. A jármű forgalmi engedélye alapján soroljátok fel a következő műszaki adatokat és<br />
hasonlítsátok össze egy személyautóéval:<br />
vontató<br />
személyautó<br />
a jármű gyártója: ____________ Volkswagen<br />
típusa, márkája: ____________ Golf 3<br />
meghajtás: ____________ Dieselmotor<br />
teljesítmény kW /min -1<br />
(vagy LE/fordulat/min): ____________ K066/400<br />
lökettérfogat (cm³): ____________ 1896<br />
ülések száma: ____________ 5<br />
hossza (mm): ____________ 4020<br />
szélessége (mm): ____________ 1695<br />
magassága (mm): ____________ 1425<br />
önsúly (kg): ____________ 1120<br />
megengedett össz.terhelés (kg): ____________ 1630<br />
megengedett tengelysúly/ elöl (kg): ____________ 890<br />
megengedett tengelysúly/hátul (kg): ____________ 770<br />
Végsebesség (km/h): ____________ 178<br />
= vontató jármű = személyszállító jármű<br />
<strong>2.</strong> Határozzátok meg azokat a műszaki tulajdonságokat, melyek a vontatót mint<br />
nagy teljesítményű járművet jellemeznek és húzzátok ki színessel.<br />
3. Nevezzétek meg a vontató további extráit!<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
171
A gazda mint növénytermesztő szakember<br />
A helyszín a szántóföld (1)<br />
Szántóföldi gépek és eszközök alkalmazása és használata<br />
A növénytermesztés különböző szakaszaiban különféle gépekre és eszközökre van<br />
szükség a szántóföldön. Milyen gépeket és eszközöket használ a gazda Mikor és<br />
milyen munkák elvégzésre használja azokat<br />
Feladatok:<br />
1. Készíts egy listát a gazdaságban található szántóföldi gépekről és eszközökről.<br />
Tudd meg a gazdától, mire használja azokat, és mennyibe kerültek. Tudd meg, hogy<br />
esetenként bérel-e más gépeket vagy eszközöket. Az eredményt írd be a táblázatba.<br />
Gép vagy eszköz<br />
neve<br />
Funkciója Beszerzési ára Saját/bérelt<br />
<strong>2.</strong> Tervezz meg egy szántóföldi növénytermesztési naplót. A naplónak tartalmaznia<br />
kell a kiválasztott növény fejlődési szakaszait, az elvégzendő szántóföldi munkákat,<br />
és az ehhez szükséges gépeket és eszközöket. Az alábbiak szerint oldjátok meg a<br />
feladatot:<br />
• Keressetek egy gazdaság közeli szántót és határozzátok meg az ott<br />
termesztett növényt. Írjátok fel a növény nevét a termesztési napló felső üres<br />
sorába.<br />
• Határozzátok meg a növény fejlettségi állapotát. Gondoljátok át milyen<br />
munkákat kell az adott időpontban elvégezni, s mely gépekre van szükség. Az<br />
eredményt az aktuális hónap sorába írjátok be.<br />
• Írjátok le a növény megelőző és későbbi fejlődési szakaszait. Ezeket is írjátok<br />
be a megfelelő hónap megfelelő sorába.<br />
• Egészítsétek ki az elvégzendő munkákkal és az azokhoz szükséges gépekkel<br />
és eszközökkel.<br />
• A gazda segítségével ellenőrizzétek a kész termesztési napló.<br />
172
A gazda, mint állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági szakember<br />
A helyszín a szántóföld (2) – a termesztési napló<br />
A szántóföldi növény neve: helyszín: Dátum<br />
Január<br />
Február<br />
Március<br />
Április<br />
Május<br />
Június<br />
Július<br />
Augusztus<br />
Szeptember.<br />
Október<br />
November<br />
December<br />
A növény fejlődési szakaszai<br />
Elvégzendő munkák<br />
Szükséges gépek és eszközök<br />
A gazda mint állattartó szakember<br />
Minden egy fedél alatt – az istálló (1)<br />
Milyen tartási módot alkalmaznak a tejelő teheneknél Írjátok le és értékeljétek a<br />
tehenek kötetlen tartását.<br />
Feladat:<br />
1. Rajzoljátok le az istálló belsejét.<br />
<strong>2.</strong> Különböző színekkel jelöljétek az istállón belül az egyes helyek funkcióit<br />
fekvőhely<br />
etető<strong>rész</strong><br />
kifutó<strong>rész</strong><br />
Ehhez szükségetek van:<br />
- 20 vagy 50 méteres mérőszalagra<br />
- színes ceruzákra<br />
- grafit ceruza vagy vékony hegyű filctoll<br />
A rajz készítése során figyeljetek a következőkre:<br />
- az istálló alaprajza és nagysága,<br />
- a bokszok száma, nagysága és formája,<br />
- etető és itató helyek,<br />
- az istálló padozata és a kifutó nagysága,<br />
- külső falak ablakok nagysága,<br />
- a fejőállások megközelítése,<br />
- további építészeti jellemzők vagy az istállóban található eszközök és gépek.<br />
173
A gazda, mint állattartó, növénytermesztő, gépészeti és üzemgazdasági szakember<br />
A gazda mint állattartó szakember<br />
Minden egy fedél alatt – az istálló (2)<br />
Az istálló alaprajza<br />
174
A mezőgazdaság egészen közelről – élelmiszertermelés ma<br />
A MEZŐGAZDASÁG EGÉSZEN KÖZELRŐL<br />
ÉLELMISZERTERMELÉS MA<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta), Németország<br />
175
A mezőgazdaság egészen közelről – élelmiszertermelés ma<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 11<br />
A MEZŐGAZDASÁG EGÉSZEN KÖZELRŐL<br />
– ÉLELMISZERTERMELÉS MA<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás c. vidékfejlesztési projekthez<br />
1 BEVEZETŐ<br />
Projektrégió: Alsó-Szászország (Niedersachsen )<br />
Projektintézmény: Hochschule Vechta (főiskola)<br />
Cím: A mezőgazdaság egészen közelről – Élelmiszertermelés ma<br />
Célcsoport: felnőttek/turisták<br />
Együttműködő partner: mezőgazdasági üzem<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
Ez a RAL rendezvény olyan felnőttekre irányul, akiknek nincs közük a<br />
mezőgazdasághoz. Azt a célt tűzik ki, hogy sokrétű bepillantást nyerjenek a<br />
<strong>rész</strong>tvevők egy gazdaság életébe és az ott folyó tevékenységbe, s érzékeltessék,<br />
hogy milyen komplex feladatokat kell a gazdának végrehajtania és milyen<br />
problémákkal kerül szembe manapság. Ennek a témának a megvitatása során a<br />
<strong>rész</strong>tvevők megismerkednek azzal, hogy hogyan jelenik meg a régiós struktúra és<br />
fejlődés a gazdaságban, ill. milyen hatásokat gyakorolhat a gazdaság a régiós<br />
fejlődésre.<br />
Az üzemlátogatás több perspektívában és teljes egészében valósul meg. A<br />
<strong>rész</strong>tvevők élményként élik meg, minden érzékszervüket használva és sokféle<br />
módon (pl. a munkában való <strong>rész</strong>vétel) ismerkednek meg a gazdálkodás<br />
hétköznapjaival. A régió és a gazdaság adottságai szerint jellemző szokásokkal<br />
kapcsolatos tevékenységek is beépíthetők. A gazdasági épületek, a parasztház<br />
kellemes környezetet nyújthat olyan programokhoz, mint pl. grillezés, burgonyából<br />
készült ételek a pajtában, vagy spárgaevés a konyhakertben stb.<br />
Amennyiben egy gazdaság gyakran fogad látogató csoportokat, lehetőség nyílik arra,<br />
hogy összállítsanak egy programot, és a kínálatukat Interneten, a regionális turistainfóban,<br />
reklám anyagokban hirdetik, hogy a célcsoportra rátaláljanak.<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: üzemlátogatás<br />
A rendezvény időtartama (órában): 5- 6 óra<br />
Menete/szakaszai:<br />
Előzetes/Motiváció<br />
Az üzemlátogatás a gazdasági udvarban kezdődik. Ez kifejezetten csak a<br />
gazdaságra korlátozódik. Ennek során meg lehet nézni az épületeket, az állatokat, a<br />
gépeket, a munkafolyamatokat, valamint szántóföldeket és legelőket. A bemutatott<br />
termékeket adott esetben meg is lehet kóstolni<br />
176
A mezőgazdaság egészen közelről – élelmiszertermelés ma<br />
Majd a látogatok 4-6 fős csoportokra oszlanak, s más-más programban vesznek<br />
<strong>rész</strong>t.<br />
Kidolgozás / Lebonyolítás<br />
A programajánlatnak megfelelően és a gazdaság lehetőségei szerint a következő<br />
feladatokat lehet a kiscsoportoknak kiosztani:<br />
Tudják meg:<br />
• … hogy telik egy nap a gazdaságban<br />
• … milyen a gazdaság termékkínálata<br />
• … milyenek a termelési folyamatok<br />
• … hogy történik az állattartás és a gondozás<br />
• … mik a minőségi követelmények és milyen minőségi bizonyítvány jár a<br />
termékekhez<br />
Részvétel a gazdaságban folyó munkákban:<br />
• … az istállóban: megfigyelni, etetni, simogatni az állatokat<br />
• … a zöldséges kertben és a szántóföldön: megtudni, hogy a növényzet melyik<br />
növekedési szakaszban, milyen gondozást igényel és mikor takarítják be.<br />
• … a konyhában: ételek készítése (és közös elfogyasztása)<br />
• … megfigyelni, ill. segíteni a gazdaság házi készítésű termékeinek az<br />
elkészítésében (különösen alkalmas a direkt értékesítésre)<br />
Alkotó jellegű feladatok:<br />
A gazdaság termékeiből készíthetők is „műremekek”, pl. …<br />
• … készítsenek kollázsokat<br />
• … készítsenek gyógynövényből koszorút<br />
• … készítsenek Halloween-lámpákat (pl. töklámpás)<br />
• … készítsenek likőrt és töltsék saját díszítésű üvegbe<br />
• … készítsenek krémeket vagy peelinget és csomagolják be<br />
• … készítsenek elő és játsszanak el egy szerepjátékot a következő témában<br />
„a mezőgazdaság ma “<br />
• … faragjanak fából szobrot<br />
• … készítsenek méhviaszból gyertyát<br />
• … készítsenek szalmából képeket és alakokat<br />
Vita:<br />
A csoportok vitatkozhatnak egymással adott témákról. Ezek lehetnek:<br />
• helyi tényezők, melyek a régióban az üzemre hatnak<br />
• az élelmiszertermelés jövője a régióban<br />
• az élelmiszertermelés és a fogyasztók viselkedésének alakulása<br />
A vitát valakinek vezetni kell, és azt pl. a Mediaplan módszerrel le lehet<br />
bonyolítani.<br />
177
A mezőgazdaság egészen közelről – élelmiszertermelés ma<br />
Játékos kínálat:<br />
A felnőttek is örömüket lelik a játékban. Játszva tanulhatnak és az érzékszerveiket<br />
használva ismerhetik meg a gazdaságot. A következő játékok játszhatók az<br />
üzemlátogatás során:<br />
• a természeti élmények útján történő megismerés<br />
• érzékelés útján történő megismerés (szagok és/vagy hangok gyűjtése, hangok<br />
imitálása tájékozódás, tapintás, kóstolás)<br />
• pantomim (állatokat pantomimmal utánozni)<br />
• szerepjátékok<br />
Befejezés<br />
A csoportos tevékenységekhez kapcsolódóan, a <strong>rész</strong>tvevők bemutathatják az<br />
eredményeiket és a „kis műremekeiket”. Beszélhetnek, pl. a régióban található<br />
mezőgazdasági üzemek problémáiról, a jövőbeni lehetőségekről, személyes<br />
benyomásaikról. Az egészet lezárhatja egy étkezés, ahol az ételeket a gazdasági<br />
házi termékeiből készítik.<br />
Ötletek a feladatok elkészítéséhez<br />
A munkálatokban való <strong>rész</strong>vétel, vagy az alkotó tevékenységek a gazdaság<br />
termékeitől ill. az egyének lehetőségeitől függ. Speciális ötleteket az 1-3. ill. a 4-9<br />
RAL-Modulban találhatnak.<br />
Különösen mutatós lehet, ha paraszti és évszakhoz kapcsolódó szokásokat is<br />
beépítenek, mivel ezek gyakran csoportos tevékenységek, és a lebonyolítások<br />
örömet okoz. Ezekhez mindig különféle történetek és visszaemlékezések<br />
kapcsolódnak. A következő paraszti szokások és hagyományok szerepelhetnek<br />
• karácsonyi szokások, pl. koszorúkötés, jászol, angyalkák és csillagok<br />
készítése, közös zenélés, karácsonyi dalok éneklése, karácsonyi sütemény<br />
készítése<br />
• Húsvéti szokások: ajtókra koszorú kötése, kalapdíszek kötése, tojásfestés<br />
természetes festékekkel, tojásírás, üdvözlő lapok készítése, húsvéti bárány<br />
sütése<br />
• Aratási szokások: burgonyaégetés, szalmakoszorú fonása, aratási<br />
hálaadáson való <strong>rész</strong>vétel<br />
• Régiós étkezési szokások, melyek egy-egy táplálékhoz kapcsolódnak, pl.<br />
káposztaevés, spárgaevés, bodzavirágzás ünnepe, csülökevés<br />
• Eljegyzéssel, esküvővel, gyermek születésével kapcsolatos szokások<br />
178
A GAZDASÁG MINT VÁLLALKOZÁS<br />
JÖVŐBENI LEHETŐSÉGEK OKTATÁSI ANYAG A<br />
CSELEKVÉSORIENTÁLT TANULÁS C. VIDÉKFEJLESZTÉSI<br />
PROJEKTHEZ<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Vechtai Főiskola (Hochschule Vechta), Németország<br />
179
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 12<br />
A GAZDASÁG MINT VÁLLALKOZÁS – JÖVŐBENI LEHETŐSÉGEK<br />
OKTATÁSI ANYAG A CSELEKVÉSORIENTÁLT TANULÁS C.<br />
VIDÉKFEJLESZTÉSI PROJEKTHEZ<br />
1 BEVEZETŐ<br />
Projektrégió: Alsó-Szászország (Niedersachsen )<br />
Projektintézmény: Hochschule Vechta (főiskola)<br />
Cím:<br />
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
Célcsoport:<br />
felsőtagozatosok<br />
Együttműködő partner: mezőgazdasági üzem<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZER<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
Ennek a képzési programnak a keretében olyan stratégiákat tervezünk, melyek a<br />
kiválasztott problémák megoldására szolgálnak, Ezenkívül meg kell vizsgálni, hogy<br />
a megoldási javaslatokat kik és hogyan valósítják meg a gyakorlatban.<br />
Munkamódszerként a szcenárium módszert (helyzetkép) használjuk. A <strong>rész</strong>tvevők<br />
csoportonként konkrét feladatokat kapnak, mindegyik esetben egy gazdaság<br />
jövőképét kell kidolgozniuk. A szcenárium időhorizontját előre megszabják. Ez<br />
esetben a 2030 év. A jövőképben minden olyan társadalmi, politikai, gazdasági,<br />
technikai, és minden olyan ökológiai, állatetikai tényezőt kell figyelembe venni,<br />
melyek hatással lehetnek a gazdaság jövőjére.<br />
Befejezésül a jövőképeket bemutatják a gazdálkodónak és a munkatársainak,<br />
valamint a meghívott vendégeknek és megbeszélik velük. Az elképzelhető jövőbeli<br />
állapotok bemutatását megkönnyíti, ha a vita során olyan stratégiákat alkalmaznak,<br />
melyek bizonyos lehetséges előrelépéseket támogatnak, ill. megakadályoznak, s<br />
amelyeket akár már ma is megvalósíthatnának a megnevezhető szereplők.<br />
Azért, hogy a <strong>rész</strong>tvevők a jövőre vonatkozó tervezeteket és stratégiákat a komplex<br />
valósághoz igazíthassák, a képzés a gazdaságban folyik. Ez a gazdaság jelenti a<br />
jövőkép kialakításának kiindulási pontját a jelenben, azaz a <strong>rész</strong>tvevők a jelenlegi<br />
üzemi struktúrákra alapozva alakítják ki a gazdaság jövőképét a saját elképzelésük<br />
alapján.<br />
A Ral- modul célja az, hogy a <strong>rész</strong>tvevők megtanulják megérteni az ok-okozati<br />
összefüggések összetettségét, melyek a mezőgazdaság különböző területei között<br />
jelentkeznek. Ennek a komplex rendszernek a cselekvésorientált megközelítési<br />
módja segíti az előretekintő és átfogó gondolkodásmód kialakítását, valamint erősíti<br />
a kommunikatív képességeket. Szorgalmazni kell az egyéni és társadalmi<br />
fogyasztói szokások újra gondolását és támogatni kell a kompetens fogyasztói<br />
viselkedést.<br />
180
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
A cselekvésorientált tanulás formája: üzemlátogatás<br />
A rendezvény időtartama (órában): 5-6 óra<br />
Menete/szakaszai:<br />
Előzetes/ Motiváció<br />
Az esemény egy problémaorientált üzemlátogatással kezdődik. Ennek során<br />
megismerkednek a mezőgazdasági üzemmel, a termékeivel. Továbbá kitérnek a<br />
mezőgazdaság aktuális fejlődési irányaira, a nemzeti és nemzetközi keretfeltételek<br />
változásaira és a szabályozókra. (az üzemlátogatás kb. 60 percet vesz igénybe)<br />
Kidolgozás/ lebonyolítás<br />
A szcenárium technika rövid bemutatását követően (kb. 20 perc) 4-től 8 fős<br />
csoportokra osztják a <strong>rész</strong>tvevőket. A munkacsoportok feladata az, hogy kialakítsák<br />
az adott gazdaság jövőképét. Ehhez szakirodalom, segédanyagok („Der<br />
Realisierungs-Check (a megvalósítás ellenőrzése)“, „Der Zukunftsbaum“(A jövőfa) ld.<br />
melléklet) és információs anyagok állnak a rendelkezésükre.<br />
Minden csoport közösen dönt arról, hogy pozitív vagy negatív képet akar-e<br />
kialakítani. Megnevezik a csoport szóvivőjét, aki a csoport munkáját moderálja végül<br />
a plénum előtt előadja. ( jövőkép kialakításához kb. 3 óra áll rendelkezésre)<br />
Az összes csoport együtt mutatja be az általa kialakított jövőképet és megvitatja<br />
azokat. Befejezésül megkérdezik a gazdát, hogyan látja ő a gazdaság esélyeit és a<br />
veszélyforrásokat, s hogy látja gazdasága jövőjét, s milyen új elképzelései vannak.<br />
Rövid ismertető az üzemlátogatás tematikus előkészítéséhez – elméleti háttérinformációk<br />
Hogyan fog a német mezőgazdaság 2030-ig fejlődni Természetesen erre a<br />
kérdésre nincs egyértelmű válasz, mert a jövőt nem lehet előrelátni. De bizonyos<br />
helyzetek kialakulása alapján következtetni lehet a mezőgazdaságban kialakuló<br />
jövőbeli állapotokra. Ebből adódik a következő kérdés: kik és hogyan támogathatják<br />
a kívánatos állapotok létrejöttét, ill., hogyan lehet nemkívánatos helyzetek<br />
kialakulását megakadályozni.<br />
Az elképzelhető jövőbeli állapotokkal „helyzetekkel” való foglalkozás, előrejelző<br />
szerepet tölthet be. Ehhez kapcsolódik a „jövőorientáltság” mint didaktikai kategória.<br />
Tehát nem arról van szó, hogy mit tehetünk, ha ez vagy az a helyzet előáll<br />
(reagálás), hanem az ismeretek alapján valószínűsíthető jövőbeli állapotokról<br />
beszélünk, azért, hogy a kedvezőtlen helyzeteket megakadályozzuk és a kívánt<br />
állapotot elérjük (ágálás). A jövőközpontú gondolkodás az alapja annak a céltudatos<br />
cselekvésnek, amivel a jövőnket a szükséges módon befolyásolhatjuk.<br />
A szcenárium-módszer áttekintése<br />
A szcenárium (jövőképek) olyan a jövőbeni terveket jelöl, melyekben a jövő alakulása<br />
előre megtervezhető. A pozitív ill. negatív tényezők hatásai egy átfogó modellben<br />
vannak összefoglalva. A jövő elképzelése rávilágít a kívánatos és nemkívánatos<br />
181
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
fejlődési folyamatokra. Ezek ismerete elősegíti azt, hogy a jelenben bizonyos<br />
lépéseket tegyünk adott folyamatokat támogatása vagy gyengítése érdekében.<br />
A szcenárium módszerrel két szélsőséges helyzetet terveznek meg. Egyszer egy<br />
szélsőségesen pozitív, másszor egy szélsőségesen negatív jövőképet. A „legjobb<br />
eset” vagy „reményteljes eset” helyzetképben például a mezőgazdaság helyzete<br />
2030-ig olyan jól alakult, hogy a jelenlegi problémák nagy <strong>rész</strong>e eltűnt. A<br />
„legrosszabb eset” vagy „horror eset“ helyzetképben a mezőgazdaság állapota<br />
szélsőségesen romlott. A szcenárium módszer ez esetben konszenzust javasol, ami<br />
a probléma jellege, valamint a pozitív és negatív fogalmakból következően nem<br />
igazán érhető el. Ez jó vitaalapot adhat. (ld. Schramke/Uhlenwinkel 2000, p. 7).<br />
A <strong>rész</strong>tvevők a jövőképek kialakítását csoportokban végzik. Mindegyik csoport maga<br />
döntheti el, hogy pozitív vagy negatív képet fest-e a gazdaságról. Ügyelni kell<br />
azonban arra, hogy mindegyik változat képviselve legyen.<br />
A két extrém jövőkép kialakítása során minden elképzelhető elméleti jövőkép szóba<br />
kerül, s a tölcsérmodell alapján nyilvánvalóvá is válik. (ld. 1. ábra)<br />
Az extrém helyzetképre az jellemző, hogy nem utópikus spekulációkat és nem<br />
megvalósíthatatlan elméleteket mutatnak be, hanem képletesen szólva, minden<br />
elképzelhető és elméletileg lehetséges jövőbeli helyzet peremén találhatók és ezáltal<br />
hatalmas mennyiségű jövőbeli lehetőséget tartalmaznak. Ebből a szempontból<br />
lényegesen különbözik a helyzetkép-módszer a jövő-műhely módszertől, ahol<br />
utópisztikus elképzelésekkel is lehet dolgozni.<br />
Az itt bemutatott helyzetkép-módszer négy szakaszra oszlik (ld. M1): Probléma<br />
analízis, hatásvizsgálat, a helyzet alakulása, és cselekvési stratégiák. A négyfázisú<br />
modell a hagyományos helyzetkép technikák redukálását jelenti, olyanokét, amiket<br />
pl. a gazdasági vállalkozások használnak.<br />
1. ábra: A szcenárium (jövőkép)-tölcsér (Forrás: Schockemöhle, J. (2005))<br />
1. ábra szövegeinek fordítása:<br />
A szcenárium tölcsér és a jövőképek három alaptípusa<br />
Nyilak felülről lefelé:<br />
182
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
Nagyon optimista jövőkép<br />
Trend<br />
Nagyon pesszimista jövőkép<br />
Jelmagyarázat:<br />
A tölcsér szeletei jelentik az összes elgondolható és elméletileg lehetséges jövőbeni<br />
helyzetet a megjelölt időhorizonton belül;<br />
t o jelöli az időtartam kezdetét, t n a kitűzött időpontot, t i és t j jelölik az odavezető úton a<br />
„közbülső állomásokat”<br />
Felhasznált irodalom:<br />
Schockemöhle, J. (2005): Landwirtschaft 2030 – Szenarien zur Zukunft der<br />
Landwirtschaft in Deutschland. Praxis Geographie 10/2005.<br />
Schramke, W. und Uhlenwinkel, A. (2000): Zukunftswerkstatt und Szenariotechnik:<br />
Ein Methodenbuch für Schule und Hochschule. Weinheim 1999.<br />
M/ 1 A szcenárium technika oktatása<br />
I. A probléma elemzése<br />
Mindegyik jövőkép (szcenárium) kiinduló pontja egy társadalmi probléma, ami az<br />
ügyek kedvezőtlen alakulását jelenti, s amit sürgősen meg kell oldani, s ami<br />
elméletileg meg is oldható. A probléma vizsgálata előfeltétele annak, hogy ki<br />
lehessen dolgozni a megoldásra vonatkozó stratégiát. A következő kérdések<br />
irányadóak lehetnek:<br />
- Milyen jelenségek figyelhetők meg<br />
- Kit érintenek<br />
- Milyen feltételezéseket és összefüggéseket ismernek<br />
- Mi volt az a problémás helyzet ill. esemény, ami igazolja a probléma<br />
társadalmi jellegét és azt, hogy megoldásra vár<br />
II. Hatásvizsgálat<br />
Ahhoz, hogy a problémás helyzetet meg tudjuk oldani, ki kell deríteni az okait és<br />
azokat a tényezőket, melyek a problémát előidézték. A tényezők különféle területekre<br />
hatnak, melyek együttesen hatnak a mezőgazdaságra, s emellett egymásra is. Az 1.<br />
ábrán látható néhány hatástényező és az azokhoz tartozó hatásterület.<br />
A jelen állapot vizsgálata<br />
Vizsgálják meg először is a kiválasztott hatásterület jelenlegi állapotát a következő<br />
szempontok szerint:<br />
- nevezzék meg az egyes területekre ható tényezőket a rendelkezésre álló<br />
adatok alapján<br />
- vázolják fel röviden az egyes tényezők jelenlegi állását és azt, hogy hogyan<br />
befolyásolják most a mezőgazdaságot.<br />
Kidolgozás:<br />
A következő lépésben dolgozzák ki, hogy a tényezőknek milyen hatásai lehetnek<br />
2030-ig.<br />
183
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
A feladat a következő:<br />
Vázolják fel, hogyan alakulhatnak a befolyásoló tényezők a jövőben, ha abszolút<br />
optimista szemlélettel kezeljük azokat. Vázolják fel továbbá, hogy 2030-ig hogyan<br />
változhatnak ezek a tényezők a legjobb és a legrosszabb esetben.<br />
A <strong>2.</strong> ábrában találnak erre példát!<br />
III. A jövőkép (szcenárium) kialakítása<br />
A keretfeltételek felvázolása<br />
Mutassák be a csoportjuknak a hatásterületen jelentkező befolyásoló tényezők<br />
alakulását és azok lehetséges hatásait. Minden hatásterületről össze kell gyűjteni az<br />
eredményeket, és egymással össze kell vetni.<br />
- a csoport feladata az, hogy az egyes területekre ható tényezőket úgy<br />
kapcsolják össze, hogy illeszkedjenek a kialakítandó jövőkép struktúrájába.<br />
(ld. 3. ábra).<br />
A befolyásoló tényezők összekapcsolása során ügyelni kell arra, hogy<br />
- a tényezők és a hozzájuk rendelt jövőkép illeszkedjenek egymáshoz, és ne<br />
mondjanak ellen egymásnak<br />
- A különböző tényezők erősítsék egymást ill. egymást feltételezzék<br />
- A jövőkép struktúrája teljes és legyen, és ne maradjon ki egyetlen felhasznált<br />
tényező sem.<br />
A jövőkép kialakítása<br />
A következő lépés lényege a jövőkép kialakítási módszer. Az előbb kialakított<br />
struktúrán belül egy jól értelmezhető és konkrét jövőképet kell létrehozni.<br />
Ennek során a kreativitásra és az optimista és pesszimista gondolkodási<br />
képességekre nagy szükség lesz. Az előzetesen kialakított keretfeltételek és az<br />
üzemlátogatás során megszerzett ismeretek alapján ötletes és logikus és reális<br />
jövőképet kell kialakítani 2030-ig (optimista és/vagy pesszimista).<br />
A bemutató előadás elkészítése:<br />
A jövőképeket előre meghatározott módon kell bemutatni („láthatóvá tenni”), azaz<br />
szöveges, grafikus formában (kollázs, faliújság stb.) kell elkészíteni.<br />
IV. Cselekvési stratégiák kidolgozása<br />
Mutassák be a kidolgozott jövőképeket a meghívott vendégeknek (diáktársak,<br />
gazdálkodók, szülők, hivatalos szervek, szakemberek stb.). A vita során<br />
következtetéseket kell levonni mind az optimista mind pedig a pesszimista jövőképek<br />
alapján és ki kell alakítani egy cselekvési stratégiát, melynek az a célja, hogy a<br />
kívánt fejlődést elősegítse és a nem kívánt helyzetek kialakulását megakadályozza.<br />
Ennek a befejező lépésnek a célja, olyan stratégiák kidolgozása, melyeket már ma<br />
alkalmazhatnak a gazdaság különböző szereplői, s amelyek segítségével az<br />
alaphelyzetben felvázolt problémára megoldást lehet találni. Ennek során áttekintést<br />
kaphatunk azokról a lépésekről, melyek <strong>rész</strong>ben a saját elképzeléseinktől függően,<br />
már ma is alkalmazhatók.<br />
A vita során a következő kérdések merülhetnek fel:<br />
- A jövőképek találóak-e, tökéletesek-e és adott esetben megvalósíthatóak-e<br />
- Az optimista jövőképek valóban megoldást nyújtanak-e a mezőgazdaság<br />
jelenlegi problémáira<br />
- Milyen stratégiák alkalmazhatók a megvalósítás során<br />
184
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
- Kik alkalmazhatják ezeket a stratégiákat<br />
- Milyen módon lehet a pesszimista jövőképet megakadályozni:<br />
- A változásoknak milyen jelei figyelhetők meg már ma<br />
- Mit tehetünk fogyasztóként és polgárként azért, hogy a jövő a mi<br />
elképzeléseink szerint alakuljon<br />
Fogyasztói magatartás:<br />
befolyásoló<br />
tényezők: pl. élelmiszervásárlás<br />
szempontjai,<br />
egy főre eső<br />
fogyasztás, élelemre<br />
költött pénz, GMO, és<br />
ökotermékek elfogadása<br />
Állat-és természetvédelem:<br />
befolyásoló<br />
tényezők: pl. állatvédelmi<br />
törvény: állattartás<br />
szabályozása,<br />
környezetkímélő és<br />
állatvédő termelői<br />
magatartás<br />
Technológia:<br />
befolyásoló tényezők:<br />
pl.: GPS a szán-tóföldi<br />
növénytermesztésben,<br />
Gén-technika: GMOnövények<br />
vetésterülete<br />
a világon<br />
Mezőgazdaság<br />
Agrárpolitika:<br />
befolyásoló tényezők:<br />
pl. behozatali vámok,<br />
exporttámogatás,<br />
ökogazdálkodás<br />
támogatása,EUagrárpolitika<br />
és<br />
rendtartás<br />
Üzemgazdaság:<br />
befolyásoló tényezők:<br />
pl. termelői árak,<br />
eszközök árai,<br />
hektáronkénti<br />
nyereség/veszteség/<br />
EU-agrártámogatások<br />
Nemzetközi verseny:<br />
befolyásoló tényezők:<br />
pl. világ-piaci árak, a<br />
termelési feltételek és<br />
mi-nőségbiztosító rendszerek<br />
a vezető<br />
exportországokban<br />
1. ábra: A mezőgazdaságra ható tényezők - kiválasztott hatásterületek és<br />
befolyásoló tényezők példáján keresztül<br />
185
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
A befolyásoló tényezők<br />
jelenlegi alakulása<br />
A németek igen takarékosan<br />
vásárolnak. Az élelmiszerek<br />
állat- és környezetkímélő<br />
előállításának alárendelt<br />
szerepe van.<br />
A befolyásoló tényezők<br />
lehetséges jövőbeli<br />
alakulása<br />
A németek elsősorban az<br />
állat-és környezetkímélő<br />
élelmiszer termelésre<br />
figyelnek, az ár<br />
másodlagos<br />
A németek kizárólag<br />
csak rendkívül olcsó<br />
élelmiszereket<br />
vásárolnak, az előállítási<br />
mód senkit sem érdekel<br />
Ma<br />
2030. év<br />
<strong>2.</strong> ábra: A fejlődés alakulása a következő befolyásoló tényezők esetén:<br />
„fogyasztói magatartás”, „A fogyasztó odafigyel az árra az<br />
élelmiszervásárláskor”<br />
186
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
Technológia: a GPStechnika<br />
alkalmazása<br />
terjed<br />
Fogyasztói magatartás:<br />
a fogyasztók egyre<br />
nagyobb mennyiségben<br />
vásárolnak minőségi és az<br />
állat- és környezetvédelemnek<br />
meg-felelő<br />
termékeket<br />
Egy jövőkép<br />
keretfeltételei<br />
Üzemgazdaság: az<br />
állat- és<br />
környezetvédelemnek<br />
megfelelő termékek<br />
árai jelentősen<br />
növekedtek<br />
Állat-és természetvédelem:<br />
pénzügyi<br />
támogatások serkentik<br />
az állat- és természetvédelemnek<br />
megfelelő<br />
termelési módokat<br />
Agrárpolitika:<br />
exporttámogatások és<br />
behozatali vámok<br />
megszűnése<br />
Nemzetközi verseny:<br />
A biztonságos és minőségi<br />
mezőgazdasági termékek<br />
árai a világpiacon<br />
jelentősen emelkedtek<br />
3. ábra: Az befolyásoló tényezők jövőbeni alakulása alakítja a jövőképek<br />
(szcenáriumok) keretfeltételeit (nem teljes kép)<br />
A megvalósítás ellenőrzése<br />
A jövőképekben felvázolt hipotézisek tényleg valósággá válnak-e<br />
Feladatok:<br />
1. Milyen feltételezésekből áll az elképzelt jövőkép Jegyezzék fel a jövőre<br />
vonatkozó tervezet egyes szempontjait. Jegyezzék be a főbb szempontokat a<br />
táblázatban a „hipotézisek” oszlopba.<br />
<strong>2.</strong> Végezzék el a megvalósíthatósági vizsgálatot. Állapítsák meg a következő<br />
kritériumok alapján: „jövőbeni alkalmasság” és „jövőbeni elvárás”, hogy az egyes<br />
ötleteknek van-e esélye arra, hogy valósággá váljanak. Jelölje be a válaszokat, és<br />
röviden indokolja meg az egyes hipotézisekkel kapcsolatos véleményét.<br />
187
A gazdaság mint vállalkozás: jövőkép kialakítás<br />
Hipotézis<br />
Kritérium: jövőbeni<br />
alkalmasság<br />
Nagyon valószínű, hogy ez<br />
megvalósul.<br />
<br />
igaz igaz igaz igaz<br />
<strong>rész</strong>ben inkább<br />
nem+ nem<br />
<br />
indoklás:<br />
Kritérium: jövőbeni elvárás<br />
Nagyon valószínű, hogy ez<br />
megvalósul.<br />
<br />
igaz igaz igaz igaz<br />
<strong>rész</strong>ben inkább<br />
nem+ nem<br />
<br />
indoklás:<br />
<br />
indoklás:<br />
<br />
indoklás:<br />
<br />
indoklás:<br />
<br />
indoklás:<br />
<br />
indoklás:<br />
<br />
indoklás:<br />
188
A jövőfa (1)<br />
A jövőfával négy különböző perspektívából figyelhetik meg a az ötleteik kihatásait. A<br />
fa törzsére egy változtatást kell beírni. Ebből négy ág nő ki, melyek azokat a<br />
csoportokat vagy területeket jelölik, melyekre a változás hat. A következő lépésben<br />
meg kell nevezni ennek a következményeit, s további ágakat kell a jövőfára rajzolni.<br />
Aki akar az egészet még továbbgondolhatja. Az alábbi ábrán egy jövőfa<br />
kialakításának példáját láthatjuk.<br />
Feladatok:<br />
1. Gondolják át, hogy az ötleteiknek milyen közvetlen hatása van a:<br />
• gazdálkodókra,<br />
• fogyasztókra,<br />
• energiakonszernekre (pl. a biogáz előállítás területén),<br />
• az állatvédelemre,<br />
• természetvédelemre.<br />
189
Jövőfa (2)<br />
<strong>2.</strong> Rajzolják meg az ötleteik alapján a jövőfát, nevezzék meg az ágait, az ötleteiket,<br />
azok hatásait, s az érintett csoportokat és területeket. Vitassák meg az ötletek<br />
további következményeit, vagy eredményeit és írják be az ábrába.<br />
Ötleteink és azok következményei – a jövőfa<br />
190
GYÓGYNÖVÉNYEK<br />
„EGÉSZSÉGES TÁPLÁLKOZÁS<br />
GYEREKEKNEK“<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara), Ausztria<br />
191
Gyógynövények<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
GYÓGYNÖVÉNYEK 1<br />
„EGÉSZSÉGES TÁPLÁLKOZÁS GYEREKEKNEK“<br />
Segédlet a tevékenységorientált tanuláshoz a vidéki térségekben<br />
1. ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projektrégió: Tirol<br />
Projekt intézmény: Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara)<br />
Cím: Gyógynövények 1. Egészséges táplálkozás gyerekeknek<br />
Célcsoport: A program főként óvodás korú gyerekeknek szól. A módszerek<br />
megfelelőek általános iskolás gyerekek számára is, 8 éves korig.<br />
Együttműködő partnerek: Tiroli óvodák és gazdaságok<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN (GYÓGYNÖVÉNY SZÍNHÁZ)<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
Az óvodás gyerekeknek szánt program a gyermekek egészséges táplálkozásával<br />
foglalkozik. A különböző témakörökben kidolgozott programok a környékbeli gazdák<br />
által előállított élelmiszerek segítségével keltik fel az óvodás gyerekek érdeklődését<br />
az egészséges táplálkozás iránt.<br />
Tudatos megízlelés, szaglás, tapintás által, játékok és mesék formájában tanulnak a<br />
gyerekek az élelmiszerek származásáról, ízéről és fajtáiról.<br />
A programot óvodákban valósítják meg, óvónők vezetésével.<br />
A program céljai a következők:<br />
1. Közvetlen és „első kézből” történő tapasztalatszerzés a helyi<br />
élelmiszerekről és italféleségekről az összes érzék segítségével<br />
<strong>2.</strong> Az érdeklődés játékos felkeltése az élvezetes és egészséges táplálkozás<br />
iránt<br />
3. Az ízlés fejlesztése<br />
4. Minden ember egy kis darab földből (és mezőgazdaságból) él<br />
5. A különbségek és hasonlóságok tudatos érzékelése az összes érzék<br />
segítségével<br />
6. A gazdák munkájának megismerése a régióban<br />
7. Szociális és fiziológiai készségek fejlesztése, pl. meghallgatni egy<br />
beszédet, megfigyelni valamit, konfliktusok megoldásának lehetőségét<br />
megismerni<br />
8. Az élelmiszerek értékével és táplálkozásfiziológiájával kapcsolatos elmélet<br />
óvodapedagógusok számára<br />
9. Különféle gyógynövények megismerése<br />
192
Gyógynövények<br />
10. Ismeretek a gyógynövények eredetéről és felhasználásáról<br />
11. Gazdaság munkáinak megismerése<br />
1<strong>2.</strong> Felelősségvállalás elsajátítása a gyógynövények gondozása által<br />
13. Gyógynövények fejlődésének megfigyelése az ültetéstől a begyűjtésig<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Gyógynövény színház<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
2 - 3 óra<br />
3 MEGVALÓSÍTÁS / A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Minden gyerek szedhet magának egy levélkét a gyógynövény-csokorból, és<br />
megkóstolhatja. A csoport közösen megnevezi az egyes gyógynövényeket, és ezzel<br />
a “gyógynövény-színház” színészeit is bemutatják.<br />
Természetesen kis mennyiségű sót is adhatunk a kóstolóhoz.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
☼ Egy csokor gyógynövény és só a kóstoláshoz (bevezetés)<br />
☼ “Gyógynövény-színészek” elkészítése<br />
☼ Színpad elkészítése<br />
☼ Amennyiben lehetséges, biztosítsunk helyet a gyógynövényes cserepek számára<br />
Ideális esetben két fő játszik<br />
Befejezésül:<br />
Fűszersó készítése illetve a növények előkészítése szárításra<br />
4 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN (GYÓGYNÖVÉNYES CSERÉP)<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
A gyerekekkel közösen teleültetünk egy cserepet gyógynövényekkel<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Gyógynövényes cserép készítése<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
2 óra<br />
5 MEGVALÓSÍTÁS / A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI (GYÓGYNÖVÉNYES CSERÉP)<br />
193
Gyógynövények<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Az óvónő leülteti körben a gyerekeket és a kör közepére helyezi a gyógynövényes<br />
cserepet (lehetőség szerint a kertben). A gyerekeknek ki kell találniuk, hogy mire<br />
használják ezt a furcsa alakú cserepet.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Az óvónő elmeséli vagy felolvassa Kázmérról, a gyógynövényes cserépről szóló<br />
mesét a gyerekeknek.<br />
Közösen beletöltik a virágföldet a cserépbe, és beleültetik a növényeket a cserép<br />
különböző nyílásaiba. Minden gyereknek adhatunk egy kisebb feladatot.<br />
Helyezzük a gyógynövényes cserepet olyan helyre, ahol reggel kap napot, és<br />
öntözzük rendszeresen.<br />
☼ Vásároljunk egy gyógynövényes cserepet, különböző (cserépbe ültethető)<br />
gyógynövényeket, virágföldet<br />
☼ Készítsünk elő kis kerti szerszámokat (ásó)<br />
☼ (amennyiben nem a kertben dolgozunk, védjük a padlót fóliával)<br />
Befejezésül:<br />
A különböző gyógynövényekhez készítsünk névtáblákat (adhatjuk például a<br />
“gyógynövény színház” neveit). A cserép is kaphat nevet, amit alkoholos filctollal<br />
ráírhatunk.<br />
Változatok<br />
Ez az egység szolgálhat bevezetésül a gyógynövények témaköréhez vagy<br />
alkalmazhatjuk a “gyógynövény színház” után is. Ebben az esetben a<br />
“színészeket” a gyógynövényes cserépbe ültetjük.<br />
A történetet szükség szerint változtathatjuk.<br />
6 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN (MEMÓRIAJÁTÉKOK)<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
A különféle konyhai fűszernövényeket illatmemória játék, íz-memória játék és<br />
megfigyelési memória játék segítségével ismertethetjük meg a gyerekekkel.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Tevékenység általi tanulás játékok segítségével<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
Tetszőleges<br />
6 MEGVALÓSÍTÁS / MEMÓRIAJÁTÉK TEVÉKENYSÉG FÁZISAI<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Szaglás<br />
Töltsünk azonos fajtájú gyógynövényt két alaposan kiöblített filmes dobozba (apróra<br />
vágva vagy ledarálva), hogy jól érezhető legyen az illatuk. Csukjuk be a filmes<br />
dobozkákat, esetleg jelöljük meg a dobozok alját felragasztható pöttyökkel - a<br />
194
Gyógynövények<br />
könnyebb ellenőrzés miatt – és helyezzük el őket összekevert sorrendben az<br />
asztalon. A különböző növények számát változtathatjuk az elérhetőségük, illetve a<br />
gyerekek képességei szerint.<br />
Az a játékos kezdhet, aki először tud megnevezni két különböző gyógynövényt. A<br />
játékos feladata, hogy óvatosan kinyissa a filmdoboz fedelét, megszagolja a tartalmát<br />
és megkeresse a párját.<br />
* Minden játékos egyszerre két dobozkát nyithat ki. Ha megtalálta a két egyformát<br />
(azonos illatút), magánál tarthatja őket és újra próbálkozhat.<br />
Ízlelés<br />
A finomra vágott gyógynövényeket beletöltjük az átlátszó filmes dobozokba és<br />
elhelyezzük az asztalon. Ebben az esetben is megjelölhetjük a dobozokat azonos<br />
színű felragasztható pöttyökkel, hogy a gyerekek könnyebben ellenőrizhessék a<br />
tartalmukat.<br />
A játékosok mintát vehetnek a dobozokból és megkóstolhatják, hogy megtalálják a<br />
párját.<br />
Megfigyelés<br />
Két kis ágacskát a gyógynövényekből esetleg a kártyákat a dobozból összekeverjük<br />
és elhelyezzük az asztalon. A gyerekek feladata, hogy a memóriajátékhoz hasonlóan<br />
megtalálják az összeillő párokat.<br />
Az eredeti memóriajátékhoz hasonlóan felragaszthatjuk a gyógynövényeket kis<br />
kártyákra és összekeverés után lefordítva tesszük ki az asztalra.<br />
Vannak további kártyák is, amelyeken olyan ételek szerepelnek, amelyek<br />
fűszerezéséhez az adott fűszernövényt használják fel. Így a memóriajátékban<br />
növények és ételek is szerepelhetnek.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
☼ Töltsünk meg két dobozkát mindegyik fajta gyógynövénnyel<br />
☼ Vágjuk apróra a gyógynövényeket és töltsük két átlátszó filmes dobozba a<br />
kóstoláshoz<br />
☼ Esetleg megjelölhetjük a dobozok alját típusonként azonos színű felragasztható<br />
pöttyökkel.<br />
Készítsünk elő két kis ágacskát mindegyik gyógynövényből vagy ragasszuk őket<br />
üres kártyalapokra vagy játszhatunk a dobozban levő kártyákkal is.<br />
195
Gyógynövények<br />
Befejezésül:<br />
A gyerekek számára kiosztható munkalapok (ML)<br />
Tervezett brosúrák a tevékenység-alapú tanuláshoz<br />
Elkészült brosúrák<br />
ML1<br />
ML 2<br />
ML 3<br />
ML 4<br />
ML 5<br />
ML 6<br />
ML 7<br />
ML 8<br />
ML 9<br />
ML 10<br />
ML 11<br />
Kázmér, a gyógynövényes cserép története<br />
Fűszersó recept<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
WH 1<br />
Kázmér, a gyógynövényes cserép története<br />
Kázmér, a gyógynövényes cserép szomorú. Már elég régóta ücsörög az óvoda<br />
alagsorában. Magányosnak és üresnek érzi magát. Egykor vidám volt, igen, de ez<br />
már évekkel ezelőtt volt. Abban az időben az egyik óvónő hozta őt a csoportnak. Az<br />
óvónéni a gyerekekkel gyógynövényeket ültetett Kázmérba és ekkor kapta ezt a<br />
különleges nevet is.<br />
Most már évek óta porosan ücsörög az alagsor legeldugottabb sarkában és arra vár,<br />
hogy újra felfedezzék. Ezen a tavaszon végre eljött az idő. Tanja, az óvónő<br />
anyagokat keres a húsvéti barkácsoláshoz és ekkor felfedezi a különös cserepet.<br />
Odamegy, hogy közelebbről megnézze, mi lehet az a furcsa alakú cserép.<br />
Megtetszik neki és felviszi magával, letisztítja, majd nagy betűs feliratot vesz észre<br />
az oldalán: KÁZMÉR, A GYÓGYNÖVÉNYES CSERÉP”.<br />
Tanjának azonnal megtetszik a cserép. A csoportja tavasszal amúgy is a<br />
gyógynövényekkel foglalkozik. Elhatározza, hogy új növényeket ültet az óvodásokkal<br />
Kázmérba.<br />
196
Gyógynövények<br />
Még aznap, amikor hazafelé tartott Tanja, bement egy kertészetbe. Éppen azon a<br />
napon reggel érkezett friss fűszernövény szállítmány hozzájuk. Tanja 6 különböző<br />
növényt ültethet a gyógynövényes cserépbe, mivel Kázméron hat nyílás van a<br />
növények számára. Az óvónő a következő növényeket választja: ....................<br />
Másnap Tanja megmutatja az óvodás gyerekeknek, milyen értékes dolgot talált az<br />
alagsorban. Közösen megtöltik Kázmért friss virágfölddel, és beleültetik a<br />
gyógynövényeket.<br />
Képzelhetitek, milyen boldog most Kázmér. Egész tavasszal és nyáron szedhetik a<br />
gyógynövényeket a gyerekek. Az is előfordul, hogy az óvodások csak úgy lecsípnek<br />
egy levélkét, hogy megkóstolják.<br />
És most mi is elkészíthetjük és elnevezhetjük együtt a gyógynövényes cserepünket.<br />
WH2<br />
Fűszersó recept<br />
Hozzávalók:<br />
1 kg só, 10 evőkanál szárított fűszernövény<br />
Különösen jól megfelelnek:<br />
Petrezselyem, bazsalikom, zellerlevél, majoránna, citromfű, zsenge hagymahajtások,<br />
és egészen kevés lestyán.<br />
Tegyük a növényeket egy rácsra, takarjuk le konyhai törlőkendővel és szárítsuk a<br />
sütőben legfeljebb 40 - 50°C hőmérsékleten.<br />
Amikor a növények “ropogósra” száradtak, törjük össze őket alaposan a kezünkben,<br />
és szitáljuk át egy nagy, finom szövésű szitán.<br />
Keverjük össze a sóval az apróra tört fűszereket egyenletesen és töltsük a keveréket<br />
egy száraz. tiszta csavaros tetejű üvegbe.<br />
4 SZAKIRODALOM:<br />
197
ISKOLA A HEGYI LEGELŐN<br />
“ÉLET A HEGYI LEGELŐN”<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara), Ausztria<br />
198
Iskola a hegyi legelőn<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
ISKOLA A HEGYI LEGELŐN<br />
“ÉLET A HEGYI LEGELŐN”<br />
Segédlet a tevékenységorientált tanuláshoz a vidéki térségekben<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Tirol<br />
Intézmény: Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara)<br />
Cím: Iskola a hegyi legelőn; Élet a hegyi legelőn<br />
Célcsoport: 6-13 éves gyerekek<br />
Együttműködő partner: alpesi legelő tulajdonos gazdák, Tiroli tartományi kormányzat –<br />
Mezőgazdasági Hivatal<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
Az “iskola a hegyi legelőn” program az “iskola a farmon” programon alapszik, és<br />
lehetőséget nyújt az iskolás gyerekeknek, hogy megismerjék a hegyi legelőn folyó munkát<br />
és életet. A gyerekek ezáltal valós képet kapnak az alpesi legelőkről. Játékos módon<br />
megismerhetik a hegyi legelők jellegzetes állatait és növényvilágát. Az iskola a hegyi<br />
legelőn olyan program, ahol az életszerű tanuláson van a hangsúly, a tanulás az összes<br />
érzékszerv bevonásával történik (tapintás, szaglás, ízlelés).<br />
A vezetők a nap folyamán a következő alapinformációkat adják át a gyerekeknek:<br />
1. Az alpesi gazdák évszázadokon keresztül megőrizték az alpesi kultúrtájat a legelők<br />
ápolásával és legeltetéssel.<br />
<strong>2.</strong> A hegyi legelők művelésével a gazdák ápolt vidéki tájat, többfunkciós életteret<br />
biztosítanak a lakosság számára.<br />
3. A hegyi gazdálkodók kiváló minőségű élelmiszereket állítanak elő.<br />
Az iskola az alpesi legelőn program főként kisiskolásoknak szól (július elejétől az iskolaév<br />
végéig, illetve az iskolaév elejétől szeptember végéig).<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Alpesi legelők felkeresése, ahol a gyerekek különféle feladatokat oldanak meg.<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
6-7 óra<br />
3 MEGVALÓSÍTÁS / TEVÉKENYSÉG FÁZISAI:<br />
199
Iskola a hegyi legelőn<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Mi az a hegyi legelő<br />
A gyerekek megválaszolják a kérdést és összegyűjtik a témával kapcsolatok ismereteiket.<br />
A csoport vezetője elmagyarázza, hogy valójában miért is van szükség hegyi legelőkre;<br />
valalmint hogy a most meglátogatott legelő mindig így nézett-e ki, mint most.<br />
Játék:<br />
Minden gyerek húz egy kártyát, melyen egy tipikus alpesi legelőn használt tárgy képe<br />
látható. A gyerekeknek meg kell keresniük az adott tárgyat.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Csoportok alakítása – a legelő növényeinek megismerése kisebb csoportokban<br />
Mi virít itt<br />
A legelő jellegzetes növényei (pl. sóska, zörgőfű, sisakvirág). A csoport vezetője megkéri a<br />
gyerekeket, hogy kis csoportokban gyűjtsenek a legelőről különböző növényeket, majd<br />
közösen meghatározzák azokat. A növények esetleges felhasználási lehetőségeit is<br />
megbeszélhetik (gyógynövények).<br />
Tízórai<br />
Legendás barlangok, sziklák vagy kövek<br />
Például egy legenda szerint valaha ezen a legelőn titokzatos dolgok történtek. A legendát<br />
vagy történetet elmondjuk vagy felolvassuk a gyerekeknek. Lehetőség szerint ezeknek a<br />
titokzatos helyeknek a közelében.<br />
A hegyi legelőn végzett munkák megismerése<br />
Gazdálkodási formák<br />
A vezető kiválaszt egy helyet, ahol a gyerekek megnézhetik, mi történik akkor, ha nem<br />
művelik rendszeresen a legelőt. A gyerekek segíthetnek a gazdának a munka<br />
elvégzésében.<br />
Ebéd<br />
Délutáni program – a hegyi legelőn élő állatok megismerése<br />
Magas hegyekben élő állatok (pl. zerge, sas)<br />
A gyerekek találgatnak, milyen állatok élnek a magas hegyi területeken A csoport vezetője<br />
mutathat a gyerekeknek kitömött állatokat vagy állati <strong>rész</strong>eket és elmagyarázhatja hogy<br />
például hogyan kell egy zergeszarv segítségével megállapítani az állat korát.<br />
Játék: “A sas zergét fog” – Egy gyerek ül a többiek által alkotott kör közepén – a “sas”<br />
körülötte fut körbe, és megpróbálja elkapni – a középen ülő vízpisztollyal védekezhet.<br />
Befejezésül:<br />
200
Iskola a hegyi legelőn<br />
Élő hagyományok a hegyi legelőn<br />
A gyerekek megtanulnak egy jellegzetes helyi dalt és ezzel búcsúznak a hegyi legelőtől.<br />
A gyerekek számára kiosztható munkalapok (ML)<br />
Tervezett brosúrák a tevékenység-alapú tanuláshoz<br />
Elkészült brosúrák<br />
ML 1<br />
ML 2<br />
ML 3<br />
ML 4<br />
ML 5<br />
ML 6<br />
ML 7<br />
ML 8<br />
ML 9<br />
ML 10<br />
ML 11<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
4 Szakirodalom:<br />
201
BURGONYA – A NAGYSZERŰ GUMÓ<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara), Ausztria<br />
202
Burgonya, a nagyszerű gumó<br />
Rural Action Learning (RAL) Modul 3<br />
Burgonya – a nagyszerű gumó<br />
„Egészséges táplálkozás gyerekeknek“<br />
Segédlet a tevékenységorientált tanuláshoz a vidéki térségekben<br />
1. ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projektrégió: Tirol<br />
Projekt intézmény: Landwirtschaftskammer Tirol<br />
Cím: Burgonya – a nagyszerű gumó<br />
Egészséges táplálkozás gyerekeknek<br />
Célcsoport: A „Burgonya, a nagyszerű gumó” című program főként óvodás korú<br />
gyerekeknek szól. A módszerek megfelelőek általános iskolás gyerekek számára is,<br />
8 éves korig.<br />
Együttműködő partnerek: Óvodák és gazdaságok<br />
<strong>2.</strong> TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
Az óvodás gyerekeknek szánt program a gyermekek egészséges táplálkozásával<br />
foglalkozik. A különböző témakörökben kidolgozott programok az óvodában játékos<br />
módon keltik fel a gyerekek érdeklődését az egészséges táplálkozás iránt.<br />
Tudatos megízlelés, szaglás, tapintás által, játékok és mesék formájában tanulnak a<br />
gyerekek az élelmiszerek származásáról, ízéről és fajtáiról.<br />
A programot óvodapedagógusok vezetik az egyes óvodákban. Az ehhez szükséges<br />
tananyagokat és egyéb segédletet a program biztosítja. A segédlet két fő témára<br />
tagolódik. Az első <strong>rész</strong> az élelmiszerekkel kapcsolatos elméleti és<br />
táplálkozásfiziológiai információkat nyújt az óvodapedagógus számára. A második<br />
<strong>rész</strong>ben a gyerekekkel történő, gyakorlati végrehajtással kapcsolatos ajánlásokat<br />
olvashatják az óvodapedagógusok. A program céljai a következők:<br />
4. Közvetlen és „első kézből” történő tapasztalatszerzés a helyi élelmiszerekről<br />
és italféleségekről az összes érzék segítségével<br />
5. Az érdeklődés játékos felkeltése az élvezetes és egészséges táplálkozás iránt<br />
6. Az ízlés fejlesztése<br />
7. Minden ember egy kis darab földből (és mezőgazdaságból) él<br />
203
Burgonya, a nagyszerű gumó<br />
8. A különbségek és hasonlóságok tudatos érzékelése az összes érzék<br />
segítségével<br />
9. A burgonya fejlődésének és származásának megismerése – az ültetéstől a<br />
betakarításig<br />
10. A „natúr“ burgonya megízlelése<br />
11. A burgonya kártevőinek megismerése<br />
1<strong>2.</strong> Burgonyás ételek felismerése<br />
13. A gazdák munkájának megismerése a régióban<br />
14. Szociális és fiziológiai készségek fejlesztése, mint pl. nyerés és vesztés közös<br />
elsajátítása, a finommotoros képességek fejlesztése<br />
15. Az élelmiszerek értékével és táplálkozásfiziológiájával kapcsolatos elmélet<br />
óvodapedagógusok számára<br />
Forgatókönyv a „Burgonya – a nagyszerű gumó“ programhoz<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Tevékenység közbeni tanulás különböző játékok és történetek segítségével.<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
2 óra<br />
3. MEGVALÓSÍTÁS / A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI<br />
Bevezetés/motiváció<br />
A kör közepén egy zsákban egy nagy burgonya (a ládából) van elrejtve.<br />
A gyerekek egymás után odamehetnek egyenként, megfoghatják, anélkül, hogy<br />
odanéznének, és találgathatnak, mi van a zsákban. Az óvónő végül elárulja a<br />
megfejtést, miután minden gyerek sorra került.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Körben elhelyezzük a székeket<br />
A gyerekeket odahívjuk<br />
Egy nagy burgonyát helyezünk a kör közepére egy zsákban<br />
Esetleg főzhet burgonyát, amit a játék után elfogyasztanak<br />
Készítsen a történetet kísérő képeket<br />
További lehetőség<br />
Jó ötlet előre megfőzni a burgonyát, hogy a mese után vajjal és sajttal<br />
elfogyaszthassák.<br />
Variációk<br />
A történet tetszés szerint rövidíthető vagy bővíthető.<br />
A történet felkészülés lehet egy gazdaság meglátogatásához a burgonya betakarítás<br />
idején.<br />
A képeket felhasználhatják a gyerekek önálló játék közben a történet elismétléséhez,<br />
újbóli elmondásához vagy eljátszásához.<br />
204
Burgonya, a nagyszerű gumó<br />
4 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN (BURGONYA BETAKARÍTÁS)<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom):<br />
Társasjáték, ahol a cél egy nagy közös burgonya-betakarítás<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Tevékenység közbeni tanulás<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
2 óra<br />
5 MEGVALÓSÍTÁS/ A „BURGONYA-BETAKARÍTÁS“ TEVÉKENYSÉG FÁZISAI:<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Minden játékos gazdálkodó, akik burgonyát takarítanak be a nyár végén. A játék<br />
célja, hogy együtt betakarítsanak egy burgonyaföldet.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Minden játékos gazdálkodó, akik burgonyát takarítanak be a nyár végén. A játék<br />
célja, hogy együtt betakarítsanak egy burgonyaföldet.<br />
A traktor a startmezőn áll, és a legfiatalabb gazda kezdheti a játékot.<br />
Egyet dob a kockával és a dobásnak megfelelő számú burgonyáig előre lép – ahány<br />
pontot dob a játékos a kockával, a dobás annyi burgonyabokornak felel meg. A<br />
játékos kihúzza a burgonyát a talajból, és különböző szimbólumokat talál az alján –<br />
lásd a leírásban. Minden gyerekre sor kerül. Ha egy játékos “speciális burgonyához”<br />
ér, húzhat egy kártyát és a csoportnak fel kell ismernie, hogy a képen burgonyás étel<br />
van-e. Amennyiben burgonya van benne, a játékos áttehet annyi burgonyát a<br />
dobozból a zsákba, ahányat a kártya mutat. Ha a kártyán nem burgonyás étel van, a<br />
burgonyákat a fekete zsákba kell tenni.<br />
A gazda célja, hogy annyi burgonyát takarítson be, amennyit csak lehetséges, és<br />
ezeket a barna zsákba tegye. Ha a játék végén több burgonya van a barna zsákban,<br />
mint a feketében, a gazdák megnyerték a játékot. Ha a fekete zsákban van több<br />
burgonya, a gazdák „vesztettek” ebben a betakarítási időszakban.<br />
A játéknak akkor van vége, ha a traktor visszaért a kiindulási pontra, vagy ha minden<br />
burgonyát betakarítottak (ez több kört is jelenthet).<br />
Jelmagyarázat:<br />
5 burgonya, 4 burgonya vagy 3 burgonya: Nagyszerű! Begyűjtheted a megfelelő<br />
mennyiségű burgonyát – vedd ki őket a dobozból és tedd át a gazda barna<br />
krumpliszsákjába.<br />
cserebogár lárva: Jaj, ne! Ezen a növényen cserebogár lárvák rágcsálnak, tegyél át 4<br />
burgonyát a dobozból a fekete zsákba. Ez rossz dolog, de a gazda sajnos nem<br />
adhatja el ezeket a burgonyákat.<br />
Burgonyabogár: Jaj, ne! Ezen a növényen burgonyabogarak és lárváik rágcsáltak,<br />
vegyél ki 3 burgonyát a dobozból és tedd át őket a fekete zsákba.<br />
Drótférgek: Jaj, ne! A drótférgek (az Alaus oculatus lárvaalakjai) megszurkálták a<br />
burgonyát. A farmer nem adhatja el ezeket a burgonyákat, tegyél át kettőt a fekete<br />
zsákba!<br />
205
Burgonya, a nagyszerű gumó<br />
Nap: Egy burgonya túl közel nőtt a talaj felszínéhez, ezért zöld foltok jelentek meg<br />
rajta. Nem azért, mert még nem érett, hanem mert a napfény zöldre színezi a<br />
gumókat. Ezek a <strong>rész</strong>ek mérgezőek! Tegyél egy burgonyát a fekete zsákba!<br />
Előkészületek:<br />
Kis, fából készült traktor<br />
Játéktábla<br />
Lefelé fordítva elhelyezzük a kártyákat az asztalon<br />
Kocka<br />
6 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN (BURGONYÁBÓL KÉSZÜLT RAGASZTÓ)<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom):<br />
Mi minden készíthető burgonyából<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Tevékenység közbeni tanulás<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
tetszőleges<br />
7 MEGVALÓSÍTÁS/ A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI (BURGONYÁBÓL KÉSZÜLT RAGASZTÓ):<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Reszeljük le a meghámozott burgonyákat. Tegyük őket egy tálba és adjunk hozzá 3<br />
evőkanál vizet.<br />
Néhány perc múlva nyomjuk a kanalat a masszába. A keményítő összegyűlik a<br />
kanálban.<br />
Melegítsünk fel 4 evőkanálnyi keményítőt és 4 evőkanál vizet, egészen addig, amíg<br />
besűrűsödik. Ne forraljuk fel.<br />
Kész a burgonya-ragasztó.<br />
További lehetőség: A burgonya-ragasztóval szép „föld-képeket” készíthetünk.<br />
Földet gyűjtünk, lehetőség szerint különböző színűeket, és kis tálkákban<br />
összekeverjük a burgonya-ragasztóval.<br />
A gyerekek kézzel vagy ecset segítségével érdekes föld-képeket készíthetnek. A<br />
földdel festett képeket őszi levelekkel vagy egyéb, az erdőben gyűjtött anyagokkal<br />
dekorálhatják a gyerekek.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
• 1 burgonya reszelő<br />
• 1 evőkanál<br />
• 1 kis méretű tál<br />
• 5 burgonya<br />
• 1 tányér<br />
• 1 habverő<br />
206
Burgonya, a nagyszerű gumó<br />
• 1 fazék<br />
• víz<br />
• erős papír/karton (esetleg színes)<br />
• ecsetek<br />
• tálkák<br />
• különböző színű talajok (pl. tőzeg, virágföld, homok)<br />
• Készítsünk elő asztalokat a munkához.<br />
8 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN (BURGONYAKÓSTOLÁS)<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom):<br />
Különböző burgonyafajtákat főzünk, alaposan megfigyeljük őket, megkóstoljuk és<br />
megfigyeljük, miben különböznek egymástól.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Tevékenység közbeni tanulás<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
2-3 óra<br />
9 MEGVALÓSÍTÁS/ A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI (BURGONYÁBÓL KÉSZÜLT RAGASZTÓ):<br />
Bevezetés/motiváció<br />
A gyerekek és az óvónő alaposan megtisztítják a burgonyákat (megmossák és<br />
kefével ledörzsölik), beleteszik egy fazék vízbe, és puhára főzik.<br />
A főzési idő a burgonyák méretétől függ.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Minden gyerek tányérjára egy fél főtt és egy fél nyers burgonya kerül, azonos<br />
fajtából. A gyerekek alaposan megfigyelik a burgonyákat és megpróbálják leírni a<br />
különbségeket. Megérintik a héját és megfigyelik az állagbeli különbségeket. Együtt<br />
megkóstolják a burgonyákat.<br />
Ez után egy kiskanállal megkóstolják a főtt burgonyát is. Tudatosan megízlelik, és<br />
fűszerezés nélkül fogyasztják el.<br />
A burgonyákat ne harapd, hanem a nyelveddel nyomd szét őket. Melyik a puhább<br />
Melyik ízlik neked jobban Milyen az ízük<br />
A gyerekek megpróbálják felismerni, hogy melyik burgonya lisztesebb, és melyik<br />
ragadósabb.<br />
Az óvónő megbeszélheti a gyerekekkel, hogy melyik fajtát melyik ételhez használjuk,<br />
például a puhább, lisztesebb fajták alkalmasabbak burgonyapüré készítéséhez, míg<br />
a tömörebb, „viaszos” állagúakból burgonyasaláta készülhet.<br />
Természetesen a burgonyákat bekötött szemmel is megkóstolhatják a gyerekek.<br />
207
Burgonya, a nagyszerű gumó<br />
A feladat végrehajtása után a gyerekek megehetik a burgonyát sóval, vajjal és sajttal.<br />
Kóstolás után<br />
A gyerekek lerajzolhatják a burgonyákat, vagy vízfestékkel befestve a burgonyák<br />
vágási felületét, nyomdát készíthetnek belőlük.<br />
Előkészület/megvalósítás/szükséges anyagok<br />
• különböző burgonyafajták, legalább:<br />
• lisztes és „viaszos” burgonyák (minden gyereknek minden fajtából egy<br />
darab)<br />
• egy fazék víz<br />
• só<br />
• vaj<br />
• sajt<br />
• tányérok a gyerekek számára<br />
• kiskanalak<br />
A gyerekek számára kiosztható munkalapok (ML)<br />
Tervezett brosúrák a tevékenység-alapú tanuláshoz<br />
Elkészült brosúrák<br />
ML 1<br />
ML 2<br />
ML 3<br />
ML 4<br />
ML 5<br />
ML 6<br />
ML 7<br />
ML 8<br />
ML 9<br />
ML 10<br />
ML 11<br />
Stoffel – a különleges burgonya<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
208
Burgonya, a nagyszerű gumó<br />
ML1<br />
Stoffel – a különleges burgonya<br />
A Neuner család mindenévben koraősszel egy nagy zsák burgonyát vásárol a közeli<br />
gazdaságból, így a családnak télire elegendő burgonyája van otthon. Akár sült<br />
burgonya, burgonyapüré, burgonyaleves, vagy burgonyagombóc – a burgonya<br />
mindenképpen nagyon finom étel.<br />
A finom burgonyákon kis foltok vannak, melyeket szemnek hívnak. Ezekből a<br />
szemekből rügyek fejlődnek. Azok a burgonyák, amelyeken rügyek vannak, nem<br />
alkalmasak főzéshez. Ezért tárolják őket a hűvös pincében. A pincének sötétnek is<br />
kell lennie, hogy a burgonyák nehogy megzöldüljenek.<br />
Neuner asszony időnként leküldi két gyerekét, Fabiant és Johannát a pincébe<br />
burgonyáért. A krumpliszsákban vagy egy nagyon nagy, nem túl szép, formátlan<br />
burgonya, ami tele van rügyekkel. Fabian Stoffel-nek hívja, és mindig otthagyja a<br />
zsákban. A gyerekek mindig a kisebb és szebb burgonyákat választják. Anya néha<br />
mondja is a gyerekeknek: „Hagyjátok Stoffel-krumplit a pincében, ma nem szeretném<br />
megfőzni.”<br />
Időközben eljött a tavasz, és a zsákban egyre jobban fogytak a burgonyák. Találjátok<br />
ki, ki maradt a végére Bizony, Stoffel volt az egyetlen és utolsó burgonya a<br />
zsákban. Fabian és Johanna gondolkozni kezdett, mit is tehetnének a kövér<br />
burgonyával. Főzéshez kevés az egész családnak, eldobni természetesen kár lenne,<br />
és barkácsoláshoz… semmi jó ötlet nem jut eszükbe.<br />
Egyszer csak Johannának támad egy ötlete. Az óvodában tanulták, hogy hogyan<br />
termesztik a burgonyát a szántóföldön, és hogy a gazda olyan burgonyákat ültet,<br />
amiken sok szem van. A családnak sajnos nincsen kertje, így Fabiannak is tetszik az<br />
ötlet, hogy vigyék vissza Stoffelt a gazdához. Délután anyukájuk el is küldi őket a<br />
gazdához tojást vásárolni. Büszkén adja oda a gazának Stoffelt Johanna és Fabian,<br />
és elmesélik neki az ötletüket. „Még el is vágom kétfelé a nagy, kövér Stoffelkrumplit,<br />
és persze hogy szívesen elültetem a földemen. Ha szeretnétek, segíthettek<br />
is nekem a jövő héten.”<br />
A gyerekek nagyon örülnek és nagy lelkesedéssel segítenek a burgonyaültetésnél.<br />
„A gazda megígérte nekünk, hogy a betakarításnál is segíthetünk.” – meséli Fabian<br />
büszkén a szüleinek. A gyerekek gyakran ellátogatnak a burgonyaföldre, hogy<br />
megnézzék, hogyan fejlődnek a növények és már alig várják az őszi betakarítást.<br />
Először csak néhány leveles, kis növénykéket látnak, amik az úgynevezett<br />
bakhátakon nőnek. Néhány hét elteltével sok apró, lilás fehér virág jelenik meg a zöld<br />
levelek között. A burgonya termése – a burgonyabogyó - nem ehető, sőt mérgező!<br />
Az ízletes burgonyagumók a föld alatt nőnek.<br />
Amikor a növények szürkés barnára színeződnek, elérkezett az ideje, hogy<br />
fellazítsák a talajt, és kiássák a burgonyagumókat. A gyerekek meglepetten<br />
tapasztalják, hogy egyetlen elültetett gumóból 10 új gumó növekszik. Néha akár 15,<br />
vagy még több gumót találnak egy növény alatt.<br />
A betakarítás után a gyerekek körbejárhatják a burgonyaföldet egy zsákkal,<br />
összegyűjthetik a megmaradt gumókat és hazavihetik magukkal. Este az egész<br />
család különösen finom sajtos vajas főtt burgonyát vacsorázik.<br />
Ősszel ismét vásárol a Neuner család egy nagy zsák burgonyát a gazdától. Johanna<br />
és Fabian egyaránt meg van győződve arról, hogy a vásárolt burgonyák közül<br />
néhány Stoffel „burgonya-gyereke”.<br />
Még sohasem ettek ilyen finom burgonyát, mint ebben az évben!<br />
209
“A SAJT – ÜDVÖZLÜNK KASPAR<br />
SAJT-KONYHÁJÁBAN”<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara), Ausztria<br />
210
A sajt – üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
“A SAJT – ÜDVÖZLÜNK KASPAR SAJT-KONYHÁJÁBAN”<br />
“Az egészséges táplálkozásról gyerekeknek”<br />
Segédlet a tevékenységorientált tanuláshoz a vidéki térségekben<br />
1. Általános információk<br />
Projektrégió:Tirol<br />
Projekt intézmény:Landwirtschaftskammer Tirol<br />
Cím: A sajt – Üdvözünk Kaspar sajt-konyhájában<br />
Az egészséges táplálkozásról gyerekeknek<br />
Célcsoport: „A sajt - Üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában” című program főként<br />
óvodás korú gyerekeknek szól. A módszerek megfelelnek általános iskolás gyerekek<br />
számára is, 8 éves korig.<br />
Együttműködő partnerek: Tiroli óvodák és gazdaságok<br />
<strong>2.</strong> Tartalom és módszertan<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
Az óvodás gyerekeknek szánt program a gyermekek egészséges táplálkozásával<br />
foglalkozik. A különböző témakörökben kidolgozott programok az óvodában játékos<br />
módon keltik fel a gyerekek érdeklődését az egészséges táplálkozás iránt.<br />
Tudatos megízlelés, szaglás, tapintás által, játékok és mesék formájában tanulnak a<br />
gyerekek az élelmiszerek származásáról, ízéről és fajtáiról.<br />
A programot óvodákban valósítják meg, óvónők vezetésével. Az ehhez szükséges<br />
tananyagokat és egyéb segédletet a program biztosítja. A segédlet két fő témára<br />
tagolódik. Az első <strong>rész</strong> az élelmiszerekkel kapcsolatos elméleti és<br />
táplálkozásfiziológiai információkat nyújt az óvodapedagógus számára. A második<br />
<strong>rész</strong>ben a gyerekekkel történő, gyakorlati végrehajtással kapcsolatos ajánlásokat<br />
olvashatják az óvodapedagógusok.<br />
A program céljai a következők:<br />
1. Közvetlen és „első kézből” történő tapasztalatszerzés a helyi élelmiszerekről<br />
és italféleségekről az összes érzék segítségével<br />
<strong>2.</strong> Az érdeklődés játékos felkeltése az élvezetes és egészséges táplálkozás iránt<br />
3. Az ízlés fejlesztése<br />
4. Minden ember egy kis darab földből (és mezőgazdaságból) él<br />
5. A különbségek és hasonlóságok tudatos érzékelése az összes érzék<br />
segítségével<br />
6. A sajtkészítés alapjainak megismerése – milyen alapanyagok és eljárások<br />
szükségesek a sajt készítéséhez (alapanyagok és eszközök bemutatása)<br />
211
A sajt – üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában<br />
7. Különféle ízek és aromák megkülönböztetése<br />
8. Különféle sajtok megkülönböztetése<br />
9. A gazdák munkájának megismerése a régióban<br />
10. Szociális és fiziológiai készségek fejlesztése, mint pl. a házi termékelőállításhoz<br />
kapcsolódó tevékenységek<br />
11. Az élelmiszerek értékével és táplálkozásfiziológiájával kapcsolatos elmélet<br />
óvodapedagógusok számára<br />
3. Forgatókönyv „A sajt - Üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában” című<br />
programhoz<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom):<br />
Igazi sajtszakértők - háromféle sajt tanulmányozása több érzékszerv segítségével<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Érzékelés közbeni tanulás különböző tevékenységek és játékok segítségével.<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
2 óra<br />
4. MEGVALÓSÍTÁS / A „SAJT“ TÉMAKÖRHÖZ KAPCSOLÓDÓ TEVÉKENYSÉG FÁZISAI:<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Az óvónő három, sajtot ábrázoló képet mutat és felolvassa a hozzájuk tartozó<br />
leírásokat, lehetőleg a hozzájuk illő akcentussal!<br />
A magyarázatok felolvasása után a gyerekeknek ki kell találniuk a sajtok eredetét és<br />
a képekhez kapcsolni azokat.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Minden gyereknek adjunk külön tányéron három kis sajtkockát. A gyerekek az óvónő<br />
szóbeli irányításával megkóstolják a sajtokat:<br />
Először is megszagoljuk a sajtokat. Le tudjátok írni, milyen szaguk van Esetleg a<br />
nevét is tudjátok Nézzétek meg a sajtot. Milyen színe van Vannak benne lyukak<br />
Kemény vagy inkább lágyabb az állaga<br />
Most harapjunk bele az első sajtkockába és kicsit “pihentessük” a nyelvünk és a<br />
szájpadlásunk között. Milyen érzés Milyen az íze Erősen kell rágni<br />
Milyen ízű a te kedvenc sajtod<br />
A kóstolást követően:<br />
A maradék sajtkockát tűzzük fel fogpiszkálókra és mindegyiket szúrjuk bele egy fél<br />
káposztába. Uzsonnára a gyerekek megehetik a “sajt-sünit” vajas kenyérrel.<br />
Előkészület / szükséges anyagok<br />
• Vásároljunk sajtot és vágjuk fel falatnyi kockákra<br />
• Készítsünk elő tányérokat a gyerekek számára<br />
212
A sajt – üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában<br />
• Helyezzünk egy fél káposztát egy nagy tányérra<br />
• Tányérok<br />
• Fogpiszkálók<br />
• Fél káposztafej<br />
• Vaj<br />
• Kenyér<br />
• Kés<br />
• Sajtokat ábrázoló képek<br />
Befejezésül:<br />
Változatok:<br />
• Amennyiben szeretné változtatni a nehézségi fokot, több illetve kevesebb féle<br />
sajtot is kóstoltathat<br />
• A sajtkockákat úgy is elhelyezhetjük, hogy a gyerekek maguknak<br />
hozhassanak belőlük<br />
• A sajtok kóstoltatásához használhatunk vidám, letakart szemüveget vagy<br />
szembekötő kendőt is<br />
• Készíthetünk főtt burgonyát is, hogy a gyerekek együtt kóstolhassák meg a<br />
sajtot, vajat és a burgonyát.<br />
• A “sajt-sünit” tovább díszíthetjük zöldségekkel és gyümölcsökkel.<br />
• Elhagyható a sajtokhoz fűzött magyarázat felolvasásakor az akcentus.<br />
5 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN (KASPAR SAJTKONYHÁJA)<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom):<br />
Kaspar megmutatja a sajtkonyháját, és megtanít a sajtkészítésre<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Tevékenység közbeni tanulás<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
2 óra<br />
6 MEGVALÓSÍTÁS / A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI<br />
Bevezetés/motiváció<br />
A hozzávalókat és a eszközöket elhelyezzük a kör közepén, a gyerekek találgatnak,<br />
melyiket mire használják.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Az óvónő elmeséli vagy felolvassa a mesét (ld. Melléklet).<br />
Az egyik gyerek a történetben leírtak szerint sajtmesternek öltözik.<br />
A történetnek megfelelően bemutatják az óvodás csoportnak a friss-sajt késztés<br />
fázisait.<br />
Minden gyerek elvégez egy munkafázist, különösen a fölözéshez és a fűszerezéshez<br />
van szükség sok szorgos kézre.<br />
213
A sajt – üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában<br />
Befejezés:<br />
A friss-sajtot másnap elfogyaszthatják a gyerekek uzsonnára és a savót is<br />
megkóstolhatják.<br />
Tipp: Ne igyunk túl sok savót, mert hashajtó hatása lehet.<br />
Tipp: A savó különösen finom gyümölcslével, például szűretlen almalével.<br />
Előkészület / szükséges anyagok<br />
• A gyerekek körbe ülnek földön vagy székeken<br />
• Helyezzük el a képeket – tegyük őket felfordítva a földre<br />
• Készítsük elő az alapanyagokat és az eszközöket<br />
• Meleg tej (langyos, 38 C° alatt)<br />
• 3 l pasztőrözött tej<br />
• 1/8 l író<br />
• Só<br />
• Fűszernövények (ha lehet, frissen felaprított)<br />
• Oltó<br />
• Tál<br />
• Fakanál<br />
• Kés<br />
• Esetleg egy hordozható főzőlap<br />
• Hőmérő<br />
• Konyhai papír törlőkendő, konyharuha, stb.<br />
• Köpeny, sapka, védőpapucsok<br />
Befejezésül:<br />
Sajtképek<br />
Név: Brie<br />
Becenév: Lui Brie<br />
Lakcím: A dédszüleim Franciaországban éltek, francia származású vagyok.<br />
Mostanában már egész Európában otthon érzem magam. Jómagam …………. –ban<br />
készültem, és a “Qualität Tirol” minőségi védjegyet viselem.<br />
Kedvenc ételem: Bagett, ami szintén Franciaországból származik. Oui, ezzel igazán<br />
nagyon ízletes vagyok! De főtt burgonyával is …….mmmm……igazán jól érvényesül<br />
az ízem! “Bon Appetit!“<br />
Name: Alpesi sajt<br />
Becenév: Bergkas Seppl<br />
Lakcím: Kolsass-ból jövök, az alpesi sajtkészítőtől. A sajtmester a közeli<br />
gazdaságok tejét dolgozza fel a finom sajtok készítéséhez.<br />
Kedvenc ételem: Az igazi, ízletes házikenyérrel különösen finom vagyok! “AN<br />
GUATN!“<br />
Név: Emmentáli<br />
Becenév: Emmi<br />
214
A sajt – üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában<br />
Lakcím: Innsbruckból származom, a Tyrol Milch-től jövök. Ott készítettek sok másik<br />
sajttal együtt, és addig tároltak, amíg megértem, és jellegzetes ízem lett. Így kerültem<br />
az üzletbe, ahol most is vagyok.<br />
Kedvenc ételem: Leginkább egy ízletes barna vagy magos kenyérrel szeretnek. Egy<br />
kis vaj is jól áll nekem – igazán ízletes leszek tőle. “MAHLZEIT!”<br />
A gyerekek számára kiosztható munkalapok (ML)<br />
Tervezett brosúrák a tevékenység-alapú tanuláshoz<br />
Elkészült brosúrák<br />
ML 1<br />
ML 2<br />
ML 3<br />
ML 4<br />
ML 5<br />
ML 6<br />
ML 7<br />
ML 8<br />
ML 9<br />
ML 10<br />
ML 11<br />
Mese - Kaspar sajtkonyhája<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Mese - Kaspar sajtkonyhája<br />
Sziasztok! Kaspar vagyok, egy gazda, aki teheneket tart és maga fel is feldolgozza a<br />
tejüket. A tej egy <strong>rész</strong>éből sajtot, vajat, vagy joghurtot készítek. Ezeket a<br />
finomságokat a piacon adom el, vagy közvetlenül a gazdaságból.<br />
Gyertek velem, megmutatom a sajtkonyhámat.<br />
Először viszont fel kell húznotok ezeket a mulatságos védőpapucsokat a cipőtökre.<br />
Mindenki mossa meg a kezét, vegyen fel egy köpenyt és egy sapkát. Nagyon fontos,<br />
hogy semmilyen piszok ne jusson be a sajtkészítő műhelybe!<br />
Most már elkezdhetitek a munkát, mint kis sajtkészítő tanoncok – lássunk hozzá!<br />
Most megmutatom nektek a sajtkészítő műhelyemet. Láthatjátok, hogy a padlón<br />
mindenütt járólap van, a falakon pedig csempe.<br />
Ez azért fontos, hogy könnyen tisztán tartható legyen a helyiség. A nagy kádakat és<br />
tárolókat, amelyekben a sajt készül, szintén alaposan ki kell tisztítani.<br />
Természetesen az embereknek, akik a sajtot készítik, szintén makulátlanul tisztának<br />
kell lenniük.<br />
Itt láthattok egy nagy edényt, ami melegen lehet tartani, mint például egy fazekat a<br />
tűzhelyen. Most pedig lássunk hozzá a friss-sajt készítéshez!<br />
Előkészített alapanyagokat és eszközöket fogunk használni.<br />
215
A sajt – üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában<br />
Először melegítsük a tejet 37°C-ra. Ugyanennyi a testünk hőmérséklete is. Érintsétek<br />
meg magatokat, és hasonlítsátok össze a testhőmérsékleteteket a tej<br />
hőmérsékletével.<br />
Ezután adjunk a tejhez körülbelül 1/8 liter írót.<br />
Feloldok egy késhegynyi oltót egy kevés vízben, és hozzáadom a langyos tejhez.<br />
Most még egyszer gyorsan összekeverem az egészet. Az igazi sajtmesterek fentről<br />
lefelé keverik a tejet, nem pedig körkörösen, hogy a tej gyorsabban alvadjon.<br />
Hagyjuk az alvadó tejet egy ideig pihenni, ne nyúljunk hozzá.<br />
Néha ellenőrzöm a tej hőmérsékletét, aminek mindig állandónak kell lennie.<br />
Vigyázok, nehogy megmozduljon a tej, mert most tökéletes nyugalomra van<br />
szüksége.<br />
Körülbelül egy óra múlva a tej megalszik, megszilárdul.<br />
Mindjárt elmesélem, hogyan kell folytatni, hogy nélkülem is tudjátok folytatni a<br />
munkát.<br />
A megalvadt tejet óvatosan felvágom a sajthárfával olyan sok kis kockára, amennyire<br />
csak lehetséges (ha nincs már eszköz kéznél, egy egyszerű kést is lehet használni<br />
helyette). Így könnyebben kiengedi magából a folyadékot. Tudjátok, mi a neve ennek<br />
a folyadéknak A legtöbben közületek már biztosan ittak ilyet. Savónak hívják, és<br />
biztosan ismeritek a „Latella” nevű italt, amit savóból készítenek.<br />
Ha felvágtuk a sajtot sok apró kockára, várunk egy kicsit és megfigyelhetjük, hogyan<br />
folyik ki belőle a savó.<br />
Most beleöntöm a sajtot az előkészített formákba. A sajtot rétegekben jól megsózzuk<br />
és fűszerezzük.<br />
Természetesen mindenki megkóstolhatja a „nyers” sajtot. Az íze hasonlít a<br />
mozzarellára, amit néhányan biztosan ismernek közületek.<br />
Miután az összes sajtkockát formába töltöttük, a munka nagy <strong>rész</strong>ét el is végeztük,<br />
készen van a friss-sajt!<br />
Most már csak egy kis türelemre van szükség. A sajttal töltött formákat tegyük bele<br />
egy kádba, amiben a savó összegyűlik. Egy hűvös, de nem túl hideg helyen<br />
pihentetjük a sajtot.<br />
Néhány óra múlva - de másnap már biztosan – elfogyaszthatjátok uzsonnára a saját<br />
készítésű friss-sajtotokat.<br />
A nagy tejüzemekben teljesen másként készül a sajt. A képeken láthatjátok, hogy<br />
milyen gépeket és eszközöket használnak. A tejüzemek hatalmas mennyiségű tejet<br />
használnak a sajtgyártáshoz, és természetesen sok különféle sajtot tudnak<br />
előállítani. Biztosan megfigyeltétek már, milyen sokféle sajt kapható a<br />
szupermarketekben. Például kapható: ………….<br />
Minden sajtféle más módon készül.<br />
Egyébiránt a sajtok tipikus íze az érlelés során alakul ki. Vannak olyan sajtfélék,<br />
amelyeket egy évnél is tovább kell érlelni, míg másokat egyáltalán nem is érlelnek,<br />
mint például a mi friss-sajtunkat.<br />
Most megismerhettétek a sajtkonyhámat, a sajtkészítő eszközeimet és magatok is<br />
kipróbálhattátok őket.<br />
Nagyon ügyes kis sajtmester tanulók vagytok, biztosan jól sikerült a saját készítésű<br />
sajt!<br />
Sok szerencsét hozzá és viszontlátásra!<br />
Tipp: A savó világossárga, tejszerű színt kap. Összekeverhetjük egy kevés<br />
gyümölcslével, de megkóstolhatjuk natúr formában is!<br />
216
A sajt – üdvözlünk Kaspar sajt-konyhájában<br />
Tipp: A kis „sajtmesterek” ne beszéljenek, köhögjenek, tüsszentsenek, stb. a<br />
sajtkészítő edény felett, hogy a munkát higiénikus körülmények között végezhessük.<br />
Tipp: Javasoljuk, hogy az óvónő előre melegítse fel a tejet, hogy a történet<br />
elmesélésekor ne kelljen túl sokáig várni, míg langyos lesz a tej.<br />
Amennyiben lehetséges, az egyszerű eszközöket készítsük elő (3 forma, hőmérő,<br />
stb.)<br />
217
VIDÉKI HAGYOMÁNYOK<br />
VIDÉKI ÉLET AZ ADVENTI IDŐSZAKBAN – ÉLMÉNYTELI ADVENT<br />
VIDÉKI ÉLET A HÚSVÉTI IDŐSZAKBAN<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara), Ausztria<br />
218
Vidéki hagyományok<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
VIDÉKI HAGYOMÁNYOK<br />
VIDÉKI ÉLET AZ ADVENTI IDŐSZAKBAN – ÉLMÉNYTELI ADVENT<br />
VIDÉKI ÉLET A HÚSVÉTI IDŐSZAKBAN<br />
Segédlet a tevékenységorientált tanuláshoz a vidéki térségekben<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Tirol<br />
Intézmény: Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara)<br />
Cím: Vidéki hagyományok; Vidéki élet az Adventi időszakban – Élményteli Advent;<br />
Vidéki élet a húsvéti időszakban<br />
Célcsoport:7-12 éves gyerekek<br />
Együttműködő partner: Innsbruck környéki gazdaságok<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN - ADVENTI PROGRAM<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
A vidéki életben nagy jelentősége van a hagyományoknak és ezek a mai napig<br />
fennmaradtak a családokban és a kisgazdaságokban. A program lehetőséget nyújt a<br />
gyerekek számára, hogy betekintsenek egy vidéki gazdaság munkájába és életébe<br />
az adventi és a húsvéti időszakban.<br />
A gazdaságok számára pedig lehetőséget ad, hogy bemutassák és elmagyarázzák<br />
hagyományaikat a gyerekeknek. A program fő célja a vidéki környezet és a gazda<br />
munkájának megismertetése és a gazdaság és az ott élő állatok bemutatása.<br />
Annak érdekében, hogy a gyerekek átfogó tapasztalatokat szerezzenek, a<br />
programok folyamán alapvető ismereteket kapnak a gabonákkal (“A magtól a<br />
süteményig”) és a gyapjú feldolgozásról (“nemezelés és varrás”). A cél az, hogy a<br />
gyerekekben tudatosuljon a hagyományok értéke és fontossága, az ünnepek<br />
megélése, valamint az élelmiszerek fontosságáról és egy étel elkészítéséről<br />
közvetlen tapasztalatokat szerezhetnek.<br />
A diákok<br />
• Megismerik a gazdaság állatait és megtanulják, hogy mivel táplálkoznak<br />
• Alapvető ismereteket szereznek a gabonáról, a fehér- és barnalisztről, a<br />
különböző gabonafajtákról, a gabonával kapcsolatos alapfogalmakról<br />
• Megismerik a parasztgazdaságokban történő termelés jelentőségét az osztrák<br />
mezőgazdaság szempontjából<br />
• Megismerik a paraszti élet történetét és kultúráját<br />
219
Vidéki hagyományok<br />
A tevékenységorientált tanulás formája:<br />
Alpesi gazdaságok felkeresése, ahol a gyerekek különböző feladatokat oldanak meg.<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
3-4 óra<br />
3 MEGVALÓSÍTÁS / A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI - ADVENTI PROGRAM:<br />
Bevezetés/motiváció<br />
• Tollfosztás – a gyerekek csipeszeket csíptetnek a többiek ruhájára – az nyer,<br />
akinek először elfogynak a csipeszei – aktív bemelegítő játék (lásd a<br />
mellékletben)<br />
• Kvízjáték a gazdasággal kapcsolatban (milyen régi, hány ember lakja, hány<br />
állatot tartanak, stb.)<br />
• A ház és a magtár körüljárása<br />
• Különböző gabonák tapintása / “búza-rágógumi”<br />
Melyik gabonát tartalmazzák az egyes táplálékok (sör, kenyér, tészta, zabkása…).<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
A <strong>rész</strong>tvevők csoportokra osztása (játékot ld. a függelékben)<br />
1. Csoport: Sütemény készítés<br />
Liszt készítése a süteményekhez (finomliszt és a teljes kiőrlésű liszt közötti<br />
különbség megfigyelése) és a tészta elkészítése – Karácsonyi puncs<br />
<strong>2.</strong> csoport: Karácsonyi dekoráció készítése<br />
• Szalmacsillagok – a gyerekek közvetlenül az istállóból hozhatnak szalmát<br />
vagy gyertyatartó készítése ágakból és mohából.<br />
Uzsonna<br />
• Karácsonyi történetek felolvasása (ld. a füzetben)<br />
Ezután a csoportok helyet cserélnek.<br />
A gazdaság felfedezése<br />
• Vak hernyó az istállóban – a gyerekek bekötött szemmel sorban egymás után<br />
bemennek az istállóba. Utána a következő kérdésekre kell válaszolniuk:<br />
milyen állatok vannak az istállóban, milyen szag volt benne, milyen hangokat<br />
hallottak…<br />
• Az állatok megetetése, almozás, kérdések<br />
Befejezésül:<br />
Befejezés<br />
• A gyerekek hazavihetik a sütiket, a receptes füzetkét és a saját készítésű<br />
dekorációt<br />
• A játék befejezése: kézfogás (ld. melléklet)<br />
220
Vidéki hagyományok<br />
4 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN - HÚSVÉTI PROGRAM<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
A gyerekek<br />
• Megismerik a gazdaságban élő állatokat és megtanulják, hogy mit esznek<br />
• Alapvető ismereteket szereznek a gabonákról, a finom- és a teljes kiőrlésű<br />
lisztről, a gabonák fajtáiról<br />
• Megismerik a gazdálkodók munkájának jelentőségét az osztrák<br />
mezőgazdaság szempontjából<br />
• Megismerik a vidéki élet történetét és kulturális hagyományait<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Gazdaságok felkeresése, ahol a gyerekek különböző feladatokat hajtanak végre.<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
3 – 4 óra<br />
5 MEGVALÓSÍTÁS / A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI - HÚSVÉTI PROGRAM:<br />
Bevezetés/motiváció<br />
• Játék: Farm kvartett – állatokat ábrázoló kártyákat osztanak ki a gyerekeknek<br />
– mindenkinek meg kell találnia a párját (azonos állatot ábrázoló kártya). A<br />
gyerekek csak az állatok hangját utánozhatják – aktív játék bevezetésképpen<br />
(további játékokat ld. a módszertani <strong>rész</strong>ben)<br />
•<br />
• A gyerekeknek olyan tárgyakat kell találniuk, melyek csak a húsvéti<br />
időszakban találhatók a gazdaságban (pl. húsvéti tojás, pálmaág (hosszú rúd<br />
zöld lombbal és szalagokkal díszítve), húsvéti koszorú, sült bárány…<br />
• Gabona állomások (felsős diákok számára, ld. melléklet)<br />
Melyik gabonát tartalmazzák az egyes táplálékok (sör, kenyér, tészta, zabkása…).<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
A <strong>rész</strong>tvevők csoportokra osztása<br />
1. Csoport: Húsvéti koszorú sütése<br />
Liszt készítése a koszorúhoz (finomliszt és a teljes kiőrlésű liszt közötti különbség<br />
megfigyelése) és a tészta elkészítése.<br />
<strong>2.</strong> csoport: Húsvéti tojások és “pálmaág” készítése<br />
• Tojások begyűjtése az istállóból – tyúkokkal kapcsolatos teszt (hány tojást<br />
tojik egy tyúk naponta, a kiscsirke 21 nap alatt kel ki a tojásból, a tyúkok apró<br />
kavicsokat fogyasztanak az emésztésük segítéséhez…)<br />
• Tojásfestés növénymintákkal – a réten különféle növényeket gyűjtenek a<br />
gyerekek – ezeket ráteszik a tojásokra, majd egy harisnyával rögzítik, végül<br />
befestik.<br />
221
Vidéki hagyományok<br />
Uzsonna<br />
A csoportok helyet cserélnek.<br />
A gazdaság felfedezése<br />
• Vak hernyó az istállóban – a gyerekek bekötött szemmel sorban egymás után<br />
bemennek az istállóba. Utána a következő kérdésekre kell válaszolniuk:<br />
milyen állatok vannak az istállóban, milyen szag volt benne, milyen hangokat<br />
hallottak…<br />
• Az állatok megetetése, almozás, kérdések<br />
Befejezésül:<br />
Befejezés<br />
• A gyerekek hazavihetik a húsvéti koszorút és egy tojást<br />
• A játék befejezése: kézfogás (ld. melléklet)<br />
6 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN – HÚSVÉTI IDŐSZAK, SÜTÉS<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
A gyerekek<br />
• Megismerik a gazdaságban élő állatokat és megtanulják, hogy mit esznek<br />
• Alapvető ismereteket szereznek a gabonákról, a finom- és a teljes kiőrlésű<br />
lisztről, a gabonák fajtáiról<br />
• Megismerik a gazdálkodók munkájának jelentőségét az osztrák<br />
mezőgazdaság szempontjából<br />
• Megismerik a vidéki élet történetét és kulturális hagyományait<br />
A tevékenységorientált tanulás formája:<br />
Alpesi legelők felkeresése, ahol a gyerekek különböző feladatokat hajtanak végre.<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
3 – 4 óra<br />
7 MEGVALÓSÍTÁS/TEVÉKENYSÉG FÁZISAI - HÚSVÉTI IDŐSZAK - SÜTÉS :<br />
Bevezetés/Kezdeti motiváció:<br />
• Tollfosztás – a gyerekek csipeszeket csíptetnek a többiek ruhájára – az nyer,<br />
akinek először elfogynak a csipeszei – aktív bemelegítő játék (lásd a<br />
mellékletben)<br />
• Kvízjáték a gazdasággal kapcsolatban (milyen régi, hány ember lakja, hány<br />
állatot tartanak, stb.)<br />
• A ház és a magtár körüljárása<br />
• Különböző gabonák tapintása / “búza-rágógumi”<br />
Melyik gabonát tartalmazzák az egyes táplálékok (sör, kenyér, tészta, zabkása…).<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
A <strong>rész</strong>tvevők csoportokra osztása (játékot ld. a függelékben)<br />
222
Vidéki hagyományok<br />
1. Csoport: Sütemény készítés<br />
Liszt készítése a süteményekhez (finomliszt és a teljes kiőrlésű liszt közötti<br />
különbség megfigyelése) és a tészta elkészítése – Karácsonyi puncs.<br />
<strong>2.</strong> csoport: Karácsonyi dekoráció készítése<br />
• Szalmacsillagok – a gyerekek közvetlenül az istállóból hozhatnak szalmát<br />
vagy gyertyatartó készítése ágakból és mohából.<br />
Uzsonna<br />
• Karácsonyi történetek felolvasása (ld. a füzetben)<br />
Ezután a csoportok helyet cserélnek.<br />
A gazdaság felfedezése<br />
• Vak hernyó az istállóban – a gyerekek bekötött szemmel sorban egymás után<br />
bemennek az istállóba. Utána a következő kérdésekre kell válaszolniuk:<br />
milyen állatok vannak az istállóban, milyen szag volt benne, milyen hangokat<br />
hallottak…<br />
• Az állatok megetetése, almozás, kérdések<br />
Befejezésül:<br />
• A gyerekek hazavihetik a sütiket, a receptes füzetkét és a saját készítésű<br />
dekorációt<br />
• A játék befejezése: kézfogás (ld. melléklet)<br />
8 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN - HÚSVÉT – FILCEZÉS ÉS VARRÁS:<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
A diákok<br />
• Megismerik a gazdaság állatait és megtanulják, hogy mivel táplálkoznak<br />
• Alapvető ismereteket szereznek a gyapjúfeldolgozásról és a birkanyírásról<br />
• Megismerik a parasztgazdaságokban történő termelés jelentőségét az osztrák<br />
mezőgazdaság szempontjából<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Alpesi legelők felkeresése, ahol a gyerekek különböző feladatokat hajtanak végre.<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
3 – 4 óra<br />
9 MEGVALÓSÍTÁS / A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI - HÚSVÉT – FILCEZÉS ÉS VARRÁS:<br />
Bevezetés / kezdeti motiváció:<br />
• Játék – ld. módszertani <strong>rész</strong>ben<br />
• Vak hernyó az istállóban<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
A <strong>rész</strong>tvevők csoportokra osztása<br />
223
Vidéki hagyományok<br />
• Gyógynövények – különféle gyógynövényeket kell keresni és kitalálni a<br />
nevüket.<br />
1. csoport: Ki kicsoda az istállóban<br />
• A gazdaság lakóinak megismerése – “kedvenc ételek” - a takarmányok<br />
megismerése, majd az állatok megetetése<br />
• “Állatcsalád” játék – az állatcsalád tagjainak megnevezése, kor, súly, …<br />
<strong>2.</strong> csoport:<br />
• Húsvéti fészek készítése – karton doboz filctojásokkal<br />
• Húsvéti fészek természetes anyagokból – doboz hajtogatása és filctojás<br />
készítés<br />
• Kérdések a gyapjúfeldolgozásról – a gyerekek maguk fésülhetik a gyapjút,<br />
megfigyelik a különbséget a frissen nyírt és a mosott gyapjú között<br />
Uzsonna – húsvéti történet<br />
Csoportok cseréje<br />
Befejezésül:<br />
• A gyerekek hazavihetik magukkal a húsvéti fészket és a filctojást<br />
Játék: Kézfogás – annyiszor, ahányszor csak lehetséges, majd elbúcsúzás<br />
A gyerekek számára kiosztható munkalapok (ML)<br />
Tervezett brosúrák a tevékenység-alapú tanuláshoz<br />
Elkészült brosúrák<br />
ML 1<br />
ML 2<br />
ML 3<br />
ML 4<br />
ML 5<br />
ML 6<br />
ML 7<br />
ML 8<br />
ML 9<br />
ML 10<br />
ML 11<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
224
SÁRGARÉPA<br />
“EGÉSZSÉGES TÁPLÁLKOZÁS<br />
GYEREKEKNEK”<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara), Ausztria<br />
225
Sárgarépa<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
SÁRGARÉPA<br />
“EGÉSZSÉGES TÁPLÁLKOZÁS GYEREKEKNEK”<br />
Segédlet a tevékenység-orientált tanuláshoz a vidéki térségekben<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Tirol<br />
Intézmény: Landwirtschaftskammer Tirol (Tiroli Agrárkamara)<br />
Cím: Sárgarépa; Egészséges táplálkozás gyerekeknek<br />
Célcsoport: A “Sárgarépa” c. program főként óvodás gyerekeknek szól. Az<br />
alkalmazott módszerek megfelelőek általános iskolás gyerekeknek is, 8 éves korig.<br />
Együttműködő partner: Tiroli óvodák, gazdaságok<br />
<strong>2.</strong> TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom)<br />
Az óvodás gyerekeknek szánt program a gyermekek egészséges táplálkozásával<br />
foglalkozik. A különböző témakörökben kidolgozott programok az óvodában játékos<br />
módon keltik fel a gyerekek érdeklődését az egészséges táplálkozás iránt.<br />
Tudatos megízlelés, szaglás, tapintás által, játékok és mesék formájában tanulnak a<br />
gyerekek az élelmiszerek származásáról, ízéről és fajtáiról.<br />
A programot óvodákban valósítják meg, óvónők vezetésével.<br />
A program céljai a következők:<br />
16. Közvetlen és „első kézből” történő tapasztalatszerzés a helyi élelmiszerekről<br />
és italféleségekről az összes érzék segítségével<br />
17. Az érdeklődés játékos felkeltése az élvezetes és egészséges táplálkozás iránt<br />
18. Az ízlés fejlesztése<br />
19. Minden ember egy kis darab földből (és mezőgazdaságból) él<br />
20. A különbségek és hasonlóságok tudatos érzékelése az összes érzék<br />
segítségével<br />
21. A gazdák munkájának megismerése<br />
2<strong>2.</strong> Szociális és fiziológiai készségek fejlesztése, például odafigyelni valamire,<br />
majd megvalósítani, zenei oktatás, beszéd- és mozgáskészség fejlesztése,<br />
ügyességi feladatok<br />
23. Konfliktushelyzetek lehetőségének megtapasztalása<br />
24. Az élelmiszerek értékével és táplálkozásfiziológiájával kapcsolatos elmélet<br />
óvodapedagógusok számára<br />
226
Sárgarépa<br />
25. Egy sárgarépa “életének” megismerése<br />
26. Különböző helyi zöldségfajták és elnevezésük megismerése<br />
27. Házimunkák megismerése: mosás, darabolás, stb.<br />
28. Saját készítésű ételek közös elfogyasztása<br />
A tevékenység orientált tanulás formája:<br />
Játékos tanulás<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
1 óra<br />
3 MEGVALÓSÍTÁS / A „SÁRGARÉPA“ TÉMAKÖRHÖZ KAPCSOLÓDÓ TEVÉKENYSÉG FÁZISAI:<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Az óvónő mesél a gyerekeknek a történetben előforduló figurákról. Ehhez<br />
használhatunk fa játékfigurákat (pl. traktor, gazda, gyerekek), valamint képeket és<br />
tárgyakat, mint pl. üres csigaházak, sárgarépa, stb.<br />
Az egyes szerepekhez tartozó mozdulatokat együtt elpróbálják.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
A történetet lassan olvassuk fel, miközben a gyerekek eljátsszák a hozzá tartozó<br />
mozdulatokat.<br />
A játék egy további, kibővített formája lehet a musical-változat, ahol hangszereket is<br />
használunk.<br />
A történetet az óvónő meséli el, hangszeres kíséret mellett.<br />
A második felolvasásnál a gyerekek hangszerekkel kísérhetik a történetet.<br />
Az egyes fejezetek után az óvónő tartson megfelelő hosszúságú szünetet, hogy a<br />
gyerekeknek legyen elég ideje a hangszeren játszani.<br />
Befejezés:<br />
Minden gyereknek adjunk egy sárgarépát, amit hangosan ropogtathat és<br />
elfogyaszthat.<br />
Előkészület:<br />
• Mossuk meg a zsenge sárgarépákat, és tegyük ki egy tányérra; esetleg<br />
meg is hámozhatjuk, de arra ügyeljünk, hogy csak közvetlenül a<br />
fogyasztás előtt, nehogy megbarnuljanak<br />
• Készítsük elő a hangszereket<br />
Változatok<br />
• A történetet kibővíthetjük illetve lerövidíthetjük<br />
• A játékot többször is eljátszhatjuk, előadhatjuk<br />
A hangszereket változtathatjuk.<br />
4 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN (ZÖLDSÉGES ÉTEL KÉSZÍTÉSE)<br />
Rövid ismertető (célok és tartalom):<br />
A gyerekek megismerik a helyi zöldségfajtákat, majd ez után “levest főznek” belőlük.<br />
227
Sárgarépa<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Tevékenység közbeni tanulás különféle játékokkal<br />
A tevékenység időtartama (órában)<br />
2 óra<br />
3 MEGVALÓSÍTÁS / A TEVÉKENYSÉG FÁZISAI:<br />
Bevezetés/motiváció<br />
Az óvónő a különböző zöldségfélékről beszélget a gyerekekkel – amennyiben<br />
lehetséges, “valódi”, friss zöldségek megfigyelése alapján. A gyerekeknek el kell<br />
sajátítania a különböző zöldségfélék nevét. Kis darabkákat kóstoltathatunk is<br />
nyersen vagy főzve.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Az asztal közepén egy fazék van, benne egy fakanál.<br />
A dobozban különféle, fából készült zöldségfélék. A két dobókocka egyikével sorban<br />
dobnak a gyerekek. A kockán levő zöldségfélét meg kell találni a dobozban,<br />
megnevezni, majd bedobni a fazékba. Így a gyerekek közösen “főznek egy<br />
zöldséglevest”.<br />
Amennyiben egy játékos olyan zöldségfélét dobott, ami már nincs a dobozban,<br />
ebben a játékban vesztett, nem vehet <strong>rész</strong>t a “főzésben”.<br />
Végül jól megkeverjük a “levest”, és a játék – amennyiben szeretnénk – a<br />
következőképpen folytatható:<br />
A zöldségeket “visszahalásszuk” a fazékból. A dobott zöldséget a játékos kihalássza<br />
a fazékból a fakanál segítségével és a tányérjára teszi.<br />
Ha a játékos leejti a zöldséget a fakanálról, vissza kell dobnia a levesbe. Az győz, aki<br />
a legtöbbféle zöldséget gyűjti a tányérjára.<br />
Befejezés:<br />
A gyerekekkel közösen valódi zöldséglevest főzünk. A gyerekek a zöldségek<br />
mosásánál és aprításánál segítenek.<br />
Előkészület:<br />
• Tegyünk egy fazekat az asztal közepére<br />
• Készítsük el a kockát<br />
• Tegyük a “zöldségekkel” teli dobozt az asztalra<br />
• Készítsük el, mintha “igazi zöldségleves” lenne<br />
Változatok<br />
• Amennyiben a gyerekek önállóan játszanak, a játékot bármikor<br />
játszhatják a bevezető és befejező <strong>rész</strong> elhagyásával.<br />
• A játékot játszhatja az egész csoport együttesen is.<br />
A gyerekek számára kiosztható munkalapok (ML)<br />
Tervezett brosúrák a tevékenység-alapú tanuláshoz<br />
Elkészült brosúrák<br />
228
Sárgarépa<br />
ML 1<br />
ML 2<br />
ML 3<br />
ML 4<br />
ML 5<br />
ML 6<br />
ML 7<br />
ML 8<br />
ML 9<br />
ML 10<br />
ML 11<br />
Répamese<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
Cím<br />
ML 1<br />
Répamese<br />
Tavasz van. A zöldégtermesztő gazda kimegy a traktorjával és a vetőgéppel a<br />
földjére.<br />
A vetőgépben több ezer parányi mag van, amit a gazda a mai napon szeretne<br />
elvetni.<br />
A szomszéd gyerekek segítenek neki a munkában.<br />
A magokat a jól előkészített talajba vetik sűrű sorokban. Fontos, hogy a<br />
pehelykönnyű magok nagyon finom morzsás talajra hulljanak.<br />
Néhány hét eltelik, míg végre “kizöldülnek a sorok”, és a gyökér, ami maga a répa,<br />
egyre vastagabb és vastagabb lesz.<br />
A gyerekek már alig várják, hogy a gazda betakarítsa a sárgarépát.<br />
Az egerek szintén örülnek a finom zöldségnek.<br />
És ott van a bosszantó sárgarépalégy is, ami tönkreteszi a répát. Végül a<br />
sárgarépalégyből csak egy kis “hernyó” látható, ami átrágja magát a narancsszínű<br />
gyökéren.<br />
Ebben az évben viszont különösen jól fejlődik a sárgarépa.<br />
A rágcsáló egerek és a bosszantó sárgarépalégy ellenére is sok szép hosszú,<br />
“karcsú” sárgarépát takaríthat be a gazda.<br />
229
Sárgarépa<br />
Természetesen a gyerekek megint jönnek, hogy segítsenek a betakarításban, amit a<br />
gazda egy csokor friss sárgarépával viszonoz a szorgalmas gyerekeknek.<br />
A gyerekek és a gazda gyorsan bele is harapnak egy ízletes répába... halljátok, hogy<br />
ropog .......Mmmmmm....... nagyon finom!<br />
lassú dobogás fa-hangszerek ° ° ° ° ° °<br />
gazda<br />
traktor karkörzés dobolás°°°°°°°°<br />
sárgarépák karemelés, ujjakat mozgatjuk triangulum - - - - - -<br />
gyerekek gyors dobogás csilingelés UUUUUUU<br />
egerek ujjakkal “lépkedünk” xilofon WWWWWWW<br />
sárgarépalégy “grimaszolás”<br />
dobolás O O O O<br />
230
MÉHEKTŐL A MÉZIG<br />
A MÉHEK BIOLÓGIÁJA ÉS A MÉZ EREDETÉNEK VIZSGÁLATA A<br />
BEGYŰJTÉSTŐL A FOGYASZTÁSIG<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ, Lettország<br />
231
Méhektől a mézig<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
MÉHEKTŐL A MÉZIG<br />
A MÉHEK BIOLÓGIÁJA ÉS A MÉZ EREDETÉNEK VIZSGÁLATA A<br />
BEGYŰJTÉSTŐL A FOGYASZTÁSIG<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Lettország<br />
Projekt intézmény: Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ<br />
Cím:<br />
Méhektől a mézig<br />
Célcsoport:<br />
10-17 éves diákok<br />
Együttműködő partnerek: méhész gazdaságok és feldolgozó vállalkozások<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom)<br />
A méhészkedés a mezőgazdaság egyik ősi területe, amely Lettországban a 13.<br />
századra nyúlik vissza. A méhészet – hasonlóan a többi iparhoz – fokozatosan<br />
fejlődött az évek folyamán, ahogy az emberek megtanulták, hogyan éljenek együtt a<br />
méhekkel. Megtaláltuk a módját, hogyan lehet a méheket az erdőből, a faodúkból az<br />
emberek otthonához közelebb vinni. Azt is megtanultuk, hogyan vegyük rá a<br />
méheket a termelésre anélkül, hogy a családot károsítanánk – sőt, inkább segíteni<br />
tudunk nekik leküzdeni az időjárás viszontagságait és a betegségeket. Egyvalami<br />
azonban változatlan maradt: a méhektől finom és egészséges terméket kapunk.<br />
A méhészet számos terméket produkál, kezdve a gyógyászati alapanyagoktól – mint<br />
például a pollen, propolisz. Fontos termék a viasz is, amit mind az illatszergyártás,<br />
mint az ipar felhasznál de a méhészet legnépszerűbb terméke változatlanul a méz. A<br />
mézet nemcsak mint édes és ízletes élelmiszert, hanem mint gyógyszert is sokan<br />
használják. És ez az oka, hogy a méz legnépesebb felhasználói táborát az<br />
egészségükkel törődő idősebb emberek, illetve a mézet egyszerűen csak szerető<br />
fiatalok alkotják. Ez utóbbi csoportba tartozik a modul célcsoportja is – a 10-17 éves<br />
fiatalság.<br />
Az utóbbi időben olyan tendenciának lehetünk a tanúi, hogy a méhészettel<br />
foglalkozók átlagéletkora enyhén emelkedik – ez azt jelenti, hogy a fiatalok nem<br />
szívesen vállalnak <strong>rész</strong>t a méhészkedés feladataiból. Emiatt a dinamikus képzési<br />
program – a “Méhektől a mézig” – célja, hogy a fiatalokkal megismertesse a<br />
méhészet történetét, a méhek és méhcsaládok biológiáját csakúgy, mint a méz, mint<br />
232
Méhektől a mézig<br />
fogyasztói termék előállításának menetét. Így talán nem csak az a kép marad meg a<br />
fiatalokban, hogy a méhek fájdalmasan szúrnak.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Monológon alapuló (előadás, történet mesélése), párbeszéden alapuló (összefoglaló<br />
áttekintés) és vizsgálódó jellegű (egyéni feladatok, tanulmányutak).<br />
A tevékenység időtartama<br />
5 - 7 óra<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
Előkészület:<br />
A földrajzilag legközelebb elhelyezkedő iskolából iskolai csoportok kijelölése,<br />
tekintetbe véve a tanár kezdeményezőkészségét és az osztályban tanulók számát.<br />
A felkészülés <strong>rész</strong>ben az iskolában történik, lehetőleg biológia vagy földrajzóra<br />
keretén belül. Az érintett témák jellegét és mélységét az adott korcsoporthoz<br />
szükséges igazítani.<br />
Cél: A méhészet történetének megismertetése a diákokkal, a méhek és a<br />
méhcsaládok biológiai sajátosságainak a bemutatása.<br />
1. Általános bevezető, a következő témakörök ismertetésével*:<br />
• A méhészkedés története – a fákról való mézgyűjtéstől a modern kaptárakig.<br />
• A méhek és méhcsaládok biológiája – a méhcsaládok jellemzői a különböző<br />
évszakokban, a herék, anyák és dolgozók közötti különbségek, a méhek<br />
viselkedése.<br />
• A méz begyűjtésének első lépése – a virágok nektármirigyeitől a kaptár fedett<br />
sejtjeiig.<br />
*A felsorolt témák ismertetésére a tananyag külön készül, nem képezi a jelen modul<br />
<strong>rész</strong>ét. A különböző korcsoportoknak és iskolai programok tartalmának megfelelően<br />
néhány fogalom megmagyarázását javasoljuk, arra példát mutatunk.<br />
<strong>2.</strong> Konkrét feladat kiadás:<br />
A fenti információ átadását követően a legfiatalabb csoportoknak helyes sorrendbe<br />
kell tenniük a tördelt szöveget, ami a méhek viselkedését mutatja be a rajzás<br />
folyamán. (1. melléklet)<br />
*Az iskolával történő együttműködéstől függően az első <strong>rész</strong> összevontan is<br />
szervezhető, valamennyi érintett osztály összevonásával. Az előadásokat a Lett<br />
Vidéki Szaktanácsadó és Képző Központ munkatársai, méhész gazdák vagy külső<br />
szakértők tartják. Az adott tantárgyat oktató tanár mindössze koordinátori szerepet<br />
tölt be. Hátrányok: csökken az egyéni kérdések feltevésének lehetősége, különböző<br />
tudásszintű <strong>rész</strong>tvevők, kevésbé lehet az egyes diákokra koncentrálni. Előnyök:<br />
könnyebb a témát általánosságban megértetni, a bemutató gazdaságban<br />
233
Méhektől a mézig<br />
végrehajtandó feladatok egyértelmű befogadása, hatékonyabb időgazdálkodás az<br />
előkészítő szakaszban.<br />
Megvalósítás:<br />
Szervezett kirándulások olyan gazdaságokba, amelyek méz előállításával<br />
foglalkoznak, az előadások során megszerzett tudás továbbfejlesztése céljából.<br />
Lehetőség nyílik a méhkaptár szerkezetének megtekintésére, a méhcsaládok<br />
elhelyezésének és gondozásának megismerésére, és a mézpörgetésre.<br />
A tanulmányi kirándulás során <strong>rész</strong>letesen és behatóan megismerkedhetnek a<br />
diákok a méhcsaládok gondozásának feladataival, így könnyebben megértik a<br />
méhcsaládok speciális biológiai jellemzőit és a méztermelés folyamatát. Képet<br />
kapnak a méhészkedéssel kapcsolatos munkákról, a méhcsaládok tevékenységéről<br />
a végső termék, a méz előállításának folyamatában.<br />
A tanulmányút során érthetőbben elmagyarázható a méz készítésének – a fedett<br />
sejtekből a palackozott mézig tartó – második fázisa.<br />
A kirándulás célja, hogy az elméleti ismereteket bemutassa a gyakorlatban.<br />
Utazás a bemutató gazdasághoz: (nem hosszabban, mint 1 óra)<br />
A bemutató gazdaságig tartó út időtartama ne haladja meg az 1 órát, ami azt jelenti,<br />
hogy a gazdaság maximum az iskolától 50 km-es körzeten helyezkedjen el. A<br />
kirándulás szervezése és az útiköltségek fedezése az iskola feladata. Javasoljuk,<br />
hogy egy kísérő csatlakozzon a csoporthoz már az iskolától, és az utazás idejét is<br />
arra használja fel, hogy átbeszéljék az előadáson már elhangzott ismereteket és<br />
előkészítse a továbbiakban megvitatandó témákat.<br />
Megérkezés és felkészülés: (15 perc)<br />
Megérkezést követően lehetőség nyílik a környezet megismerésére, a<br />
vendéglátókkal/vezetőkkel való találkozásra – teázás, kis pihenő formájában. Miután<br />
az új helyszínt kicsit megismerték a diákok, leteszik ruhájukat és felkészülnek az<br />
előadásra. Ha ezzel elkészültek, bemutatjuk őket a vendéglátóknak/vezetőknek,<br />
vagy az előadást tartónak.<br />
Előadás: (40-50 perc)<br />
Az előadás során bemutatásra kerül a gazdaság létrejöttének története, a<br />
méhészkedés kezdetének és fejlődésének története. A diákok megismerhetik a<br />
gazdaságban tartott méhkaptárokat, az alkalmazott módszereket és eljárásokat, a<br />
méhfajtákat stb. Javasolt elmondani, hogy a gazdaság miért választotta a<br />
méhészetet Vizuális segédanyag használata a lehető legnagyobb mértékben<br />
javasolt – például a méhészet legnagyobb felfedezéseinek bemutatása, és a<br />
közelben található legjelentősebb mézelő növények bemutatása stb. Jó idő esetén<br />
lehetőség van arra is, hogy rövid időre egy nyitott méhkaptárat is megnézzenek a<br />
diákok. A vezető elmondja azt is, hogy a megtermelt mézet milyen úton értékesítik. A<br />
tanulmányi kirándulás egyik kulcskérdése a termék értékesítése.<br />
Javasolt a diákoknak kérdések feltevése az egész előadás során, hogy folyamatos<br />
gondolkodásra késztessük őket. Bizonyos, hogy több esetben tudják a helyes<br />
választ, és ezzel lehetőség nyílik a kétoldalú kommunikációra (beszélgetés). A<br />
234
Méhektől a mézig<br />
kérdések feltevése retorikailag fontos – nem baj, ha nem válaszolnak a diákok, az a<br />
lényeg, hogy próbáljanak az előadóval együtt gondolkodni.<br />
Javasolt az előadást követően egy 10 perces szünet beiktatása, hogy a diákok<br />
később is tudjanak figyelni és koncentrálni.<br />
Beszélgetés: (30 perc)<br />
A beszélgetés során a meglátogatott farmot ismerik meg és értékelik a diákok. A<br />
diákok kérdéseket tehetnek fel és elmondhatják, hogy ők mit tennének másképpen,<br />
és mi tetszik nekik a gazdaságban. A beszélgetést a vezető moderálja esetleg a<br />
kísérő tanár segítségével, valamint valamennyi kis csoport – amit egyes feladatok<br />
megoldására alakítottak ki – képviselője hozzáteheti véleményét az elhangzottakhoz.<br />
A vezető összegzi a véleményeket és kezdeményezi a további vitát, beszélgetést. A<br />
beszélgetés célja, hogy közös nevezőre jussanak a tapasztaltak összehasonlításával<br />
és értékelésével a gazdaság irányítására, és a környezetvédelem kérdéseire<br />
vonatkozóan. A beszélgetés módszertani célja, hogy a diákokat bíztassuk az aktív<br />
<strong>rész</strong>vételre és véleményük kifejezésére, ugyanakkor alapvető ismeretekkel lássuk el<br />
őket a témát illetően. A diákok nem kapnak jegyet a munkájukra.<br />
Összefoglalás: (15 perc)<br />
A beszélgetés végén az összefoglalás (didaktikai megközelítés) a vezető feladata. A<br />
vezetőnek felkészültnek és kompetensnek kell lennie arra, hogy a diákok<br />
vitáját/beszélgetését összefoglalja. Az összefoglalás során javasolt a beszélgetés<br />
pozitív értékelése, és a legfontosabb pontok kiemelése.<br />
Ebédszünet: (45 perc)<br />
A legtökéletesebb megoldás az lenne, ha az ebédet a gazdaságban fogyaszthatnák<br />
el a diákok, azonban a gazdaságok nagyfokú különbözőségének és az élelmiszerhigiéniai<br />
előírások ismeretében egy menzán is megszervezhető az ebédeltetés.<br />
Javasolt olyan helyet keresni, ami a gazdasághoz közel található és maximum 15<br />
percen belül elérhető. Az ebédet bele kell számítani a projekt költségekbe. A kísérő<br />
tanár és a vezető szintén csatlakozik a diákokhoz, hogy informális kérdéseket és<br />
beszélgetést stimuláljanak.<br />
Tanulmányút: (2 óra)<br />
A tanulmányút célja, hogy az elméleti tudást gyakorlati példák bemutatásával<br />
megerősítse, valamint a gazdaságban alkalmazott munkamódszereket, eljárásokat<br />
megismerjék a diákok. A tanulmányút során (felfedezés, megismerés) hangsúlyozni<br />
szükséges a lehetőleg pozitív tapasztalatokat/gyakorlatot, valamint a vidék<br />
szépségeit és a sikeres gazdálkodás előnyeit.<br />
A tanulmányút a következő szakaszokra oszlik:<br />
• A méhek megtekintése, gazdaság épületeinek és eszközeinek megtekintése,<br />
a méz elsődleges feldolgozására alkalmas épületek és a méhészkedéssel<br />
kapcsolatos munkafolyamatok megismerése, a gazdaságban alkalmazott<br />
gépek bemutatása;<br />
• Séta egy előre meghatározott útvonalon, melynek mentén a mézelő<br />
növényeket is megismerik a diákok (pl. művelt rét, természetes rét<br />
(biológiailag értékes füves terület), park, erdő);<br />
• A méz pörgetésének bemutatása.<br />
235
Méhektől a mézig<br />
A tanulmányút szervezésére a legalkalmasabb időpont a virágzás ideje (áprilistól<br />
júniusig), mivel ezt az oktatási modellt akkor lehet a leginkább alkalmazni.<br />
Befejezésül:<br />
Lezárás: (30 perc)<br />
A tanulmányút lezárása két rövid szakaszból áll. Az első szakasz során egy rövid<br />
versenyre kerül sor, ahol a nap folyamán tanult ismeretekből – a méhtartás és<br />
méhészkedés témakörében – megmérettetnek a diákok. A verseny szervezésekor<br />
figyelni kell arra, hogy minél aktívabbak legyenek a diákok.<br />
A kérdés feltevését követően a kezét feltevő diák hangosan ismerteti a választ, hogy<br />
mindenki hallhassa azt. Minden egyes helyes válaszért egy kis ajándékot kapnak a<br />
diákok (matrica, kitűző stb.). Ezzel a diákok motiválhatók az aktív figyelésre, ami jobb<br />
megértéshez vezet. A verseny gyorsabb gondolkodásra és aktív bekapcsolódásra<br />
serkent. Valamennyi diák hallhatja a helyes válaszokat, így jobban tudják<br />
memorizálni a hallottakat.<br />
A második szakaszban egy általános összefoglalóra kerül sor, ahol a vidéki élet<br />
erősségeit, valamint a gazdaság működésének gazdasági oldalát,<br />
versenyképességét hangsúlyozzák – kiemelve, hogy mindezeket olyan gazdálkodás<br />
teszi lehetővé, ami a biológiai változatosság fenntartásán és védelmén alapul.<br />
A lezárást követően a vezető elbúcsúzik a diákoktól, akik elhagyják a helyet (a<br />
„Megérkezés és felkészülés” <strong>rész</strong>ben leírtaknak megfelelően). A bemutató hely<br />
elhelyezkedésétől függően különböző környékbeli látványosságok megtekintése is<br />
beiktatható a programba (pl. botanikailag jelentős fák, kő- és kavicsbányák, vizes<br />
területek), de ezek bemutatására a vezetőnek fel kell külön készülnie. A fentiekben<br />
leírt célok és módszerek alkalmazása kötelező. Rendkívül fontos, hogy<br />
módszertanilag egységes tevékenység valósuljon meg, mivel ezzel garantálható,<br />
hogy az előre elkészített elméleti előadás szoros kapcsolatban álljon a<br />
tanulmányúttal és a diákok által végrehajtandó feladatokkal. A vezető feladata, hogy<br />
az irányelveket kövesse: kommunikáció, retorika, módszertanilag helyes információ<br />
átadás, etika és egyéb tényezők, amiket a vezetők felkészítése során<br />
megtanulhattak.<br />
A gyerekek számára kiosztható munkalapok<br />
Javasolt munkalapok/munkafüzetek a tanulmányúthoz<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
WH 4<br />
Mézelő növények Lettországban<br />
Mézelő növények virágzása<br />
Hasznos méhek és káros rovarok<br />
Méhek rajzásának naplója<br />
236
Méhektől a mézig<br />
WH 1<br />
Mézelő növények Lettországban<br />
1. feladat:<br />
1. Milyen mézelő növényeket látsz az alábbi képeken<br />
<strong>2.</strong> Mikor virágoznak ezek a növények<br />
3. Nevezz meg jelenleg virágzó mézelő növényeket!<br />
237
Méhektől a mézig<br />
WH 2<br />
<strong>2.</strong> feladat:<br />
MÉZELŐ NÖVÉNYEK SORBA RENDEZÉSE A VIRÁGZÁSI IDŐ SZERINT.<br />
lóhere, juhar, csarab, gyümölcsös, málna, repce, akác, gyermekláncfű,<br />
somkóró, mogyoró, mezei aszat, bogáncs, hajdina.<br />
1. ………………. 8. ……………….<br />
<strong>2.</strong> ………………. 9. ……………….<br />
3. ………………. 10. ……………….<br />
4. ………………. 11. ……………….<br />
5. ………………. 1<strong>2.</strong> ……………….<br />
6. ………………. 13. ……………….<br />
7. ……………….<br />
3. feladat:<br />
Csoportosítsd a képen látható rovarokat:<br />
1. Káros rovarok;<br />
<strong>2.</strong> Hasznos rovarok.<br />
Nevezz meg további káros és hasznos rovarokat, amik nem szerepelnek a képen!<br />
Káros<br />
Hasznos<br />
............... .................<br />
............... .................<br />
............... ..................<br />
............... ..................<br />
............... ..................<br />
238
Méhektől a mézig<br />
WH 3<br />
Hasznos méhek és káros rovarok<br />
Levéltetvek<br />
Hangyák<br />
Darazsak és lódarazsak<br />
Molyok<br />
Poszméh<br />
Poloskák<br />
239
Méhektől a mézig<br />
WH 4<br />
A MÉHEK RAJZÁSÁNAK NAPLÓJA<br />
Tedd az összekevert bekezdéseket helyes sorrendbe, a méhek rajzásának<br />
megfelelően!<br />
A rajzási kedv vagy rajzási ösztön az után jelentkezik, hogy a méhcsaládok a tavaszi<br />
lendületes fejlődés folyamán megerősödtek. Ekkor a méhekben felébred a<br />
fajfenntartási ösztön: rajbölcsőket készítenek, amiben fiatal anya fejlődik. Minél<br />
kisebb a fészek (az üreg vagy a kaptár mérete behatárolja), annál korábban<br />
jelentkezik a rajzási kedv, mert a család a fejlődésében megszorul.<br />
Az első jel, amikor azt mondhatjuk, hogy a méhek elkezdenek a rajzással foglalkozni,<br />
a herék megjelenése. A tél folyamán nem szükségszerű a herék jelenléte, mivel az<br />
átteleltetett kaptárban az anya megtermékenyített. Többnyire tavasszal az első<br />
generációk több száz heresejtből bújnak elő, habár amíg a rajzási ösztön nem<br />
jelentkezik, a királynő hanyagolja a heresejteket és a dolgozók sem szentelnek<br />
ezeknek nagy figyelmet. Amint a rajzási ösztön megjelenik, a „takarító” méhek<br />
megkeresik és kitisztítják a herék sejtjeit, hogy előkészítsék az üres sejteket a<br />
peterakásra. Ha a méhész meg akarja gátolni a rajzási folyamatot és mondjuk<br />
elpusztítja a heresejteket, a dolgozók új sejteket építenek, vagy átalakítják a korábbi<br />
méhsejteket heresejtekké. Az anya ezután lerakja a petéket az előkészített sejtekbe,<br />
a dolgozók pedig tovább gyűjtik a mézet és nevelik a méhálcákat. Az anya egyre<br />
kevesebb megtermékenyített petét rak és egyre gyakrabban keresi a heresejteket,<br />
ezért naponta akár 10 métert is mászik. A heresejtek száma folyamatosan nő. Ez a<br />
folyamat körülbelül 14 napig tart.<br />
Minél öregebb az anya, annál kevesebb petét rak. Ekkor nagy számban vannak jelen<br />
fiatal méhek a kaptárban, ugyanakkor a gondozó méhek és a gondozott lárvák<br />
száma között inkompatibilitás lép fel. A kaptárban megnő az etetést végző méhek<br />
száma, de nem mindegyiknek akad munkája. A lárvákat etető méhek nem<br />
mindegyike tudja elhasználni a méhpempőt oly módon, hogy eteti a fiasítást és ezzel<br />
energiát szabadítson fel. Ezek a „munkanélküli” méhek a lép oldalán összegyűlnek,<br />
így a kaptár gyakran túlzsúfolttá válik.<br />
Ezért a kaptárban megnövekszik a hőmérséklet, ami elősegíti a rajzást. A<br />
levegőhiány tovább fokozódik és a méhek egyre nehezebben tudják fenntartani a<br />
normális hőmérsékletet. Forró napokon annyira felmelegszik a levegő a kaptárban,<br />
hogy a légcseréért felelős méhek nem tudják teljesíteni a feladatukat. A fiasítás<br />
védelme érdekében a méhek egy <strong>rész</strong>e „kitőgyel” a kaptárból. Gyakran láthatunk<br />
méhcsoportokat a kaptáron kívül függeni nemcsak este, hanem napközben is, ahogy<br />
a szárnyukat csapkodják. A rajzási kedvet a meleg idő és az alacsony hordás is<br />
fokozza.<br />
A rajzási kedvben lévő méhek elkezdik kialakítani az anyabölcsőket – nagy, kör<br />
alakú viaszbölcsőket. Ez a második jel, ami alapján a méhész láthatja, hogy a rajzás<br />
lassan elkezdődik. (később, amikor a méhcsaládok elhagyják a kaptárakat, a méhész<br />
általában elrombolja a felesleges bölcsőket és csak egyet hagy meg – a<br />
legnagyobbat, és a legszebben kialakítottat.) Ahogy a munkanélküli méhek száma<br />
240
Méhektől a mézig<br />
növekszik, a rajzási kedv is egyre fokozódik. Ha kezdetben a méhanya és kísérete<br />
nem fordított elegendő figyelmet a fiasításra, akkor a későbbiekben a kísérő méhek<br />
egyre izgatottabbak lesznek és körbe-körbe mozgatják, megragadják az anyát, hogy<br />
a bölcsőkezdetekbe peték rakására kényszerítsék – amennyiben ezt önként nem<br />
teszi meg.<br />
Ezt követően a méhek már nem etetik az anyát, aki egyre kevesebb és kevesebb<br />
táplálékot kap. Egy idő után a táplálást teljesen befejezik a méhek. Ekkor az anya –<br />
mivel nem kap több kiváló minőségű pempőt a fiatal kísérő méhektől – elkezdi a<br />
mézet fogyasztani. Az anya abbahagyja a peték rakását, lefogy, és láthatóan<br />
könnyebb lesz. Amíg az anya nem rak petéket, erőt gyűjt a kirepülésre és arra, hogy<br />
ezen túl új helyen rakjon petéket.<br />
Amíg az anya pihen, és erőt gyűjt, addig a 15-20 napos méhek egy jelnek<br />
köszönhetően abbahagyják munkájukat, már 9-10 nappal a rajzás előtt. A rajzás<br />
napján a méhek nem repülnek ki a kaptárból, hanem megtöltik a gyomrukat mézzel.<br />
A bölcsőben új anya lárvák fejlődnek ki, majd a méhek lefedik ezeket a sejteket.<br />
Normál körülmények között az első bölcső lepecsételését követően a következő nap<br />
közepén – egy meleg, szélcsendes napon általában májusban vagy júniusban – az<br />
első rajok kirepülhetnek. Amint az első bölcsőket lepecsételik, riadókészültségbe<br />
kerül az addig békés kaptár. A kirajzás előtt a méhek egy <strong>rész</strong>e össze-vissza<br />
tántorog a lépen, egymást lökdösik, és erősen zümmögnek. Ultrahangot bocsátanak<br />
ki, hogy más méheket is hasonló viselkedésre, a csatlakozásra késztessenek.<br />
Ezután körülbelül 10 perccel a méhek kirajzanak.<br />
A kirajzás gyorsan indul. A kaptárból hatalmas méhrajok repülnek ki a kaptár elé,<br />
kaotikusan mozognak, és úgy tűnik, hogy céltalanul össze-vissza röpködnek az<br />
égen. Furcsa alakzatokat leírva köröznek a kaptár felett, mintha a rajzási tánccal<br />
búcsút mondanának a kaptárnak, és furcsán zümmögnek. Ezt nagyban különbözik a<br />
normál méhzümmögéstől. A kaptárból kirepülő méhek száma néha elérheti a 10-30<br />
ezret is, vagy akár meg is haladhatja ezt a számot. Rajzáskor a méhek egy<br />
meghatározott csoportja repül ki: általában a munka nélkül maradt méhek repülnek,<br />
de a munkát találó méhek a kaptárban maradnak. A kint röpködő méhek szintén a<br />
rajhoz csatlakoznak. A mézzel tele lévő méhek általában a rajhoz közel maradnak,<br />
de a többiek visszatérnek a kaptárba. Ha a rajban olyan méhek is vannak, melyek<br />
tele vannak virágporral, azok általában más kaptárból csatlakoztak a rajhoz. Néha a<br />
különböző kaptárakból kirajzó rajok egy hatalmas rajfelhőbe csoportosulnak. A raj,<br />
mint egy szorosan összefüggő élő felhő repül, körülbelül 20 km/órás sebességgel,<br />
egyszer 6 méteres magasságig felrepülve, majd hirtelen szinte lezuhan földközelbe.<br />
A raj szélessége elérheti a 15-30 métert is, és ha a méhek vadlibák módjára<br />
repülnének, akkor a raj hosszúsága a fél kilométert is meghaladhatná.<br />
A méhekkel együtt – néha korábban vagy később – az anya is kirepül a röpdeszkára.<br />
Általában az első rajhoz csatlakozik a petéző méhanya. Mivel meglehetősen sovány,<br />
kimászik a röpdeszka szélére és a legközelebbi fa egyik ágára repül át, vagy néhány<br />
perces repülés után leszáll valahol. Körülötte fokozatosan alakul ki a sűrű „raj”. Ez a<br />
kirajzást követő 5-10 percen belül lezajlik. A raj egy hatalmas szőlőfürthöz<br />
hasonlítható, habár a raj belseje inkább egy hógolyóhoz hasonlít: a rajon belül<br />
meglehetősen laza, itt a fiatal méhek röpködnek; kívülről kemény ’szegély’ borítja,<br />
241
Méhektől a mézig<br />
ami körülbelül 3 rétegben idősebb méhekből áll. Amint a raj leszáll valahol, ez a<br />
külső réteg megnyílik vagy kapu tűnik fel rajta, amin keresztül a méhek ki- és<br />
bejárnak. A rajban függő méhek egymást etetik abból a készletből, amit magukkal<br />
hoztak. A rajban található méhek ha szükséges, néhány hétig is kihúzzák ezzel a<br />
méztartalékkal. Néhány méh, amelyek nincsenek a „rajban”, a raj körül röpködnek és<br />
őrjáratoznak. A raj tetején megfigyelhetjük a „kémméhek” vagy „helykereső” méhek<br />
táncát – ezek a méhek a gyűjtő méhektől eltérően órákig képesek táncolni. Ezzel a<br />
tánccal a méhek az új menedékhely irányát közlik.<br />
A raj csak ritkán marad a kaptárok közelében, és egy helyben sem sok időt tölt el. Ha<br />
a raj nem tudja valami miatt elhagyni a kaptárak környékét, akkor rajban marad; de<br />
reggel, amint felkel a nap, a raj feloszlik, és a raj elrepül. Általában az első<br />
pihenőhelyen ahol a raj leszáll, körülbelül 10-20 percet tölt – néha néhány órát is egy<br />
helyben marad. Még ha a helykereső méhek nem is találtak megfelelő fészekrakó<br />
helyet 2 km-es sugarú körön belül, a raj egy másik helyre költözik. Az új hely<br />
keresése akár napokig is eltarthat.<br />
Rajzáskor a méhek a lehető legváltozatosabb helyeken telepedhetnek meg, furcsa<br />
élő szobrokat hozva létre. Minden méhésznek van saját története a rajzásról, vagy<br />
hogy hogyan gyűjtötte be a méhrajokat. Ha a méhész nem tudja a rajt a kaptárak<br />
közelében begyűjteni, akkor az elveszik számára, hiszen a raj elrepül és máshol<br />
telepszik le. Ezért a méhészet szempontjából a rajzás nem igazán előnyös folyamat.<br />
A tapasztalt méhészek megpróbálják már akkor begyűjteni a rajt, amikor éppen csak<br />
kirajzanak. A rajt akkor tudják könnyen begyűjteni, ha egy fa ágára telepszik – ekkor<br />
belerázzák a kaptárba a fa ágáról. Ha nincs ott kaptár, akkor egy kasba gyűjtik be a<br />
rajt. Ha olyan helyen telepszik le a raj, ahonnan nem lehet lerázni (például egy nagy<br />
fa törzse köré helyezkedett), akkor egy kefe segítségével söprik be a méheket a<br />
kasba.<br />
Ekkor a mesterséges rajládát egy árnyékos helyre kell állítani, majd amikor lemegy a<br />
nap és a méhek abbahagyják a repülést, vissza lehet tenni a kaptársorba a rajt. A<br />
keretről a méheket a kaptárba, vagy esetleg a röpdeszkára lehet rázni – ekkor a<br />
méhek azt hiszik majd, hogy új telephelyet találtak. A méhek nem mozognak igazán<br />
gyorsan. Össze-vissza mozognak, rázzák a szárnyukat és furcsán zümmögnek,<br />
mintha arra kérnék a többi méhet, hogy csatlakozzanak hozzájuk. Körülbelül fél óra<br />
elteltével elfoglalják az új kaptárt. A raj ezzel már családdá alakult, elkezd nőni és<br />
egy új struktúrát felépíteni. A dolgozók elkezdik a sejteket építeni, vagy más<br />
munkával szorgoskodnak.<br />
A vadméhek esetében a rajzás nem zárul le az első raj kirepülésével, mivel itt nagy<br />
számban találhatók bölcsők. Egyre több és több fiatal anya kel ki, és a méhek<br />
egymás után engedik ki ezeket a sejtekből. Amikor a fiatal anya megerősödik, a<br />
méhek egy csoportjával elrepül. A következő raj az első raj kirepülését követő 9.<br />
napon repül ki, amennyiben van még fedett bölcső a kaptárban. Amikor a kaptárban<br />
a második raj készül a kirepülésre, akkor hallhatjuk a kaptárból az „anyák dalát” –<br />
ahogy a fiatal anya kirágja a bölcsőjét, „kiabál” azokkal az anyákkal, akik még a<br />
lezárt sejtekben vannak. Ha az első raj kirepülésének a kezdeményezői a dolgozók<br />
voltak, akkor a következő kirajzást egy fiatal, meg nem termékenyített anya indítja el.<br />
A rajok akár kedvezőtlen időjárási körülmények között is kirepülhetnek és általában<br />
magas fákon telepednek meg. A kirajzásokkal a kaptárban maradó méhek száma<br />
egyre csökken.<br />
242
EDD AZT, AMIT MEG AKARSZ ŐRIZNI<br />
EGY HAGYOMÁNYOS LETT TERMÉK ÚTJA<br />
A GAZDASÁGBÓL AZ ASZTALIG<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ, Lettország<br />
243
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
EDD AZT, AMIT MEG AKARSZ ŐRIZNI<br />
EGY HAGYOMÁNYOS LETT TERMÉK ÚTJA A GAZDASÁGBÓL AZ<br />
ASZTALIG<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Lettország<br />
Projekt intézmény: Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ<br />
Cím:<br />
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
Célcsoport:<br />
Gazdaságilag aktív, 17 év feletti városi lakosság<br />
Együttműködő partnerek: Élelmiszer termelők és feldolgozók vidéki térségekből<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
A lett emberek – különösen a városiak – általában olyan élelmiszereket szeretnek<br />
vásárolni, amit ismernek, és amit megszoktak. Mind a vidéki, mind a városi emberek<br />
meglehetősen konzervatívak új élelmiszerek kipróbálását illetően, ugyanakkor a<br />
szupermarketekben a kínálat sem változik jelentősen – ugyanaz a kenyér, a<br />
szokásos kolbász, sajt, és margarin kerül a vásárlók kosarába. Nem szeretünk<br />
ismeretlen élelmiszereket választani, nem vállaljuk az új dolgok kipróbálásával járó<br />
kockázatot.<br />
A városi emberek egyre inkább szupermarketekbe járnak vásárolni, ami könnyen<br />
érthető – a szupermarketekben nagy az áruválaszték, a világ minden tájáról. Sajnos<br />
ez a vidéki kis élelmiszertermelőket és feldolgozókat negatívan érinti, a következők<br />
miatt:<br />
1) A gazdálkodók által előállított élelmiszer drágább, és nehezebben<br />
azonosíthatók; nem tudnak versenyezni a televízióban reklámozott nagy<br />
árukínálattal;<br />
2) A vásárlók nem bíznak a helyi gazdák által előállított ismeretlen<br />
termékekben, és nem hajlandóak többet fizetni a helyi termékekért, mint az<br />
importált áruért.<br />
Számos kistermelő és kis feldolgozó üzem megpróbálja saját maga értékesíteni a<br />
termékeit, és általában sikeresek, ha kis mennyiséget kis kiszerelésben próbálnak<br />
meg eladni. Ugyanakkor a reklám hiánya miatt a termelőknek és a feldolgozóknak a<br />
fejlődési lehetőségei korlátozottak. Azért, hogy a városiak érdeklődését felkeltsük a<br />
helyi termékek iránt, terveink szerint megpróbáljuk bevonni a gazdaságilag aktív<br />
városi lakosságot egy aktív tanulási folyamatba, melynek módszertani és elméleti<br />
alapjait az adott modul tartalmazza.<br />
244
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
Az „Edd azt, amit meg kívánsz őrizni” aktív tanulási program célja, hogy<br />
információkkal lássuk el a városi embereket a vidéken előállított lett termékekről,<br />
megmutassuk nekik egy konkrét élelmiszer előállításának folyamatát, illetve hogy<br />
meggyőzzük őket a lett termékek kiváló minőségéről, bemutatva, hogy ezek a<br />
termékek milyen fontos szerepet töltenek be a a vidéki kultúra és táj megőrzésében.<br />
A program <strong>rész</strong>tvevőinek lehetősége nyílik az alábbi hagyományos lett termékek<br />
előállításának megismerésére:<br />
1. Kendermagból készült vaj (bemutatva a kender termesztésének és<br />
feldolgozósának folyamatait)<br />
<strong>2.</strong> Savanyú káposzta (káposzta nevelése, betakarítása és feldolgozása)<br />
3. Sör (beleértve az árpa és a komló termesztését és feldolgozását)<br />
A tanulási folyamat kezdetén tisztázni szükséges, hogy mennyire jártasak a<br />
<strong>rész</strong>tvevők az adott témában, mennyire ismerik a konkrét terméket és előállításának<br />
menetét. A <strong>rész</strong>tvevők a tudásszintjüknek megfelelően bizonyos elméleti tudáshoz is<br />
jutnak a gyártási folyamatot illetően.<br />
Az előadásokon kapott ismeretanyag megerősítése érdekében a nap második<br />
felében a <strong>rész</strong>tvevők gazdaságokat, illetve feldolgozó üzemeket látogatnak meg. A<br />
lett gazdák már évszázadok óta állítják elő a hagyományos lett terméket, a<br />
kendermag vajat. A <strong>rész</strong>tvevők az egész termelési folyamatot nyomon követhetik a<br />
gazdaságban – a tavaszi magvetéstől kezdve a növényápolási munkákon (lehetőség<br />
szerint információval a növény biológiájáról, az egylaki növények beporzásának<br />
menetéről, agrotechnikáról stb.) keresztül a mag szárításáig, őrléséig, megismerik az<br />
olaj sajtolásának módját és a vajkészítés menetét. Számos olyan gazdaság működik<br />
Lettországban, ahol a zöldségtermesztésen kívül vidéki turizmussal is foglalkoznak.<br />
A <strong>rész</strong>tvevőknek lehetőségük nyílik a káposzta gyalulását, a hordók feltöltését és a<br />
fűszerek bekeverését és a döngölést megtekinteni egy vidéki vállalkozásnál. Érdekes<br />
lehet a savanyú káposzta készítésében <strong>rész</strong>t venni. Lettországban több<br />
hagyományos lett sört főző üzem is működik. Ezekben megismerhetjük a teljes<br />
gyártási folyamatot, sőt a <strong>rész</strong>tvevők akár egy kimérésben az eladásba is<br />
beszállhatnak. A <strong>rész</strong>tvevők nemcsak a gyártási folyamatot ismerik meg, hanem<br />
aktívan <strong>rész</strong>t vehetnek az egyszerűbb termék-előállítási tevékenységekben.<br />
A gazdaságokat és feldolgozó üzemeket rövid tanulmányutak során tekinthetik meg<br />
a <strong>rész</strong>tvevők, hogy képet kapjanak a hagyományos termékek készítésének<br />
menetéről és bemutathassuk a „hagyományos lett termék útját a táblától az asztalig”.<br />
Az aktív tanulási folyamat lehetőséget nyújt a városi embereknek, hogy jobban<br />
megismerjék az említett termékek előállítási folyamatát, a termelésben érdekelt és<br />
közreműködő embereket és az egyes gyártási elemeket. Ezzel a termékek sokkal<br />
személyesebbé válnak és hangsúlyozható, hogy milyen fontos szerepet töltenek be a<br />
lett vidék identitásának megőrzésében.<br />
Aktív tanulás formája:<br />
ELŐADÁS + ESETTANULMÁNYOK (ELŐADÁSOK ÉS FELTÁRÓ JELLEG)<br />
Cél: elméleti és gyakorlati ismeretek szerzése, probléma felismerése<br />
245
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
Feladatok:<br />
• A gyártási folyamat megismerésének stimulálása, a <strong>rész</strong>tvevők előzetes<br />
ismereteinek felmérése az alapvető termelési célok vonatkozásában, hogy<br />
képesek-e befogadni és elemezni a kapott információt és meg tudják-e<br />
fogalmazni a problémákat;<br />
• A <strong>rész</strong>tvevők felkészítése arra, hogy az elméleti ismereteket összekössék a<br />
gyakorlattal;<br />
• A vélemények elemzésével és összegzésével megvitatni, hogy mit-hogyan<br />
kellene tenni a helyzet javításának érdekében.<br />
BESZÉLGETÉS, VITA (PÁRBESZÉD ALAPÚ)<br />
A legfontosabb figyelembe veendő szempont a beszélgetés során: nem szabad<br />
elszakadni az eredeti témától, a beszélgetésnek végig őszintének kell lennie,<br />
előnyös, ha mindenki <strong>rész</strong>t vesz a vitában, kellemes környezetet kell teremteni.<br />
Cél:<br />
• A kérdés vagy probléma jobb megértésének elősegítése,<br />
• A lehetséges megoldások megkeresése,<br />
• Társadalmi kompetencia növelése (verseny, együttműködés, a helyzet kritikai<br />
értékelése, kreativitás, kritika elfogadása stb.),<br />
• Kommunikációs készségek fejlesztése (elmondani a véleményt és elfogadni<br />
másokét, másokat meghallgatni, meggyőzni, vitát feladni stb.)<br />
• Valamennyi <strong>rész</strong>tvevő bevonása a beszélgetésbe.<br />
Feladatok:<br />
• Folyamatok elemzése, új ötletek generálása, lehetséges megoldások keresése,<br />
• Közös megoldás megtalálása az adott létező problémára.<br />
TANULMÁNYÚT (FELTÁRÓ JELLEG)<br />
Cél: kapcsolat az elmélet és a gyakorlat között.<br />
Feladatok:<br />
• A <strong>rész</strong>tvevők érdeklődésének felkeltése a tényleges helyzet megismerése iránt;<br />
• Beszélgetés kezdeményezése a tényleges helyzetről;<br />
• A tanulmányút szerkezetének ismertetése.<br />
ÖSSZEFOGLALÁS<br />
Cél: A megszerzett tudás lehetséges hasznosításának megértése.<br />
Feladat:<br />
• A kurzus végén a megszerzett tudás megerősítése, az új ismeretek lehetséges<br />
hasznosítási módjának összegzése;<br />
246
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
• Az elmélet és a gyakorlat közötti összefüggések, kapcsolat megértése;<br />
• Annak megértése, hogy az egyik témában megszerzett tudás felhasználható más<br />
termékek esetében is;<br />
• A hallgatók motiválása további ismeretek szerzésére bizonyos témakörökben.<br />
Tevékenység időtartama:<br />
Az aktív tanulás tervezett időtartama 10 óra (kávészünettel és ebéddel együtt). A<br />
program három napos, ezalatt az idő alatt az aktív tanulási program <strong>rész</strong>tvevői<br />
megismerik az adott termék tulajdonságait, előállításának egyes szakaszait és<br />
műveleteit. Az éjszakai szállásról a z/s “Limbas” cég gondoskodik. A szállás<br />
költséget a <strong>rész</strong>tvevők maguk fizetik.<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
9 00 – 9 15 Megérkezés a gazdaságba. Felkészülés az előadásra.<br />
9 15 – 9 35 Bevezető felmérés, ahol felmérjük a <strong>rész</strong>tvevők ismeretszintjét egy<br />
bizonyos élelmiszer előállításával kapcsolatban.<br />
9 35 – 9 50 Felmérés összefoglalása: a hibák kritikája, helyes válaszok megadása,<br />
magyarázatok.<br />
9 50 – 11 00 1. előadás és helyzetelemzés „Elméleti információ a kendermag vaj<br />
gyártási folyamatáról”. A vezető (előadó) röviden ismerteti a termelési<br />
folyamatot az elejétől az értékesítésig. A hallgatók érdeklődésének<br />
fenntartása érdekében folyamatosan kérdéseket tesz fel a témát illetően,<br />
ezzel egyben megismeri a <strong>rész</strong>tvevők véleményét is. Az előadás célja,<br />
hogy a termelési folyamat minden egyes lépését röviden áttekintsék,<br />
milyen eszközöket használnak, milyen technikára és szakmai<br />
ismeretekre van szükség az adott termék előállításához.<br />
11 00 – 11 15 Szünet. A szünet alatt kávé és üdítőital áll a <strong>rész</strong>tvevők rendelkezésére,<br />
ekkor lehetőségük nyílik kérdések feltevésére egy kicsit oldottabb<br />
légkörben is.<br />
11 15 – 12 00 <strong>2.</strong> előadás „Bemutatjuk Önöknek azt a terméket, amit meg kívánunk<br />
őrizni”. Az előadó egy konkrét termékkel foglalkozik. Bemutatja a termék<br />
valamennyi lehetséges változatát, tulajdonságát, összetételét, minőségi<br />
előírásokat, előnyeit stb. Javasoljuk, hogy a <strong>rész</strong>tvevők<br />
megkóstolhassák a kendermag vajat.<br />
12 00 – 13 00 Ebéd. Az ebédnél néhány olyan ételt kínáljunk, aminek a készítéshez<br />
kendermag vajat használtak.<br />
13 00 – 15 45 1. tanulmányút gyakorlati feladatokkal. A tanulmányút során a<br />
<strong>rész</strong>tvevők a vezetővel közösen látogatnak el egy gazdaságba, ahol<br />
megtekinthetik a kendermag vaj előállításához szükséges valamennyi<br />
tevékenységet. A <strong>rész</strong>tvevők az egyes munkafolyamatokat maguk is<br />
kipróbálhatják.<br />
247
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
15 45 – 16 15 Szünet. A szünet során frissítőket kínálunk, és beszélgetést<br />
kezdeményezünk a látottakról-tapasztaltakról.<br />
16 15 – 18 15 <strong>2.</strong> tanulmányút gyakorlati feladatokkal. „A nyersanyagtól a<br />
késztermékig.” A <strong>rész</strong>tvevők a vezetővel közösen megtekintik azokat az<br />
egységeket, ahol az alapanyagból a kendermag vaj készül. A vezető<br />
röviden ismerteti az alkalmazott technológiát, megmutatja a gyártási<br />
folyamatban használt gépeket és berendezéseket, az egyes<br />
munkaműveleteket. Ez utóbbiakat vagy a vezető, vagy egy felkért<br />
munkás be is mutatja. Ezt követően néhány aktívabb <strong>rész</strong>tvevő is<br />
megpróbálkozhat a látottak utánozásával.<br />
18 15 – 19 00 Az aktív tanulási program <strong>rész</strong>tvevőivel a tapasztalatok<br />
összefoglalása, a munkalapok segítségével.<br />
A második és a harmadik napnak hasonló a programja, a második nap a savanyú<br />
káposzta, a harmadik nap a sör a téma.<br />
Kiadandó munkalapok<br />
Az aktív tanuláshoz javasolt kiadandó munkalapok<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
Kender<br />
Sör<br />
Savanyú káposzta<br />
248
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
Kender<br />
1. munkalap<br />
Kérjük, válaszoljon az alábbi kérdésekre!<br />
1. Milyen hasznos, az emberi szervezetnek előnyös anyagok találhatók a<br />
kendermagban<br />
<strong>2.</strong> Kérjük tegye az alábbi munkaműveleteket – amelyek a kendermag<br />
előállítását a magvetéstől a vaj készítéséig mutatják be – helyes<br />
sorrendbe!<br />
Szárítás<br />
Kévébe rakás<br />
Betakarítás<br />
Fonnyasztás<br />
Cséplés<br />
Tisztítás<br />
Vetés<br />
Őrlés<br />
3. Válaszoljon az alábbi kérdésekre:<br />
4. A kender:<br />
a) Egylaki növény<br />
b) Kétlaki növény<br />
5. Milyen egyéb nyersanyag nyerhető a kenderből<br />
6. Mennyi kendermag terem Lettországban<br />
a) 3,5- 4,5 t/ha<br />
b) 10- 15 t/ha<br />
c) 0,5-1,2 t/ha<br />
249
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
Sör<br />
<strong>2.</strong> munkalap<br />
Kérjük, válaszoljon az alábbi kérdésekre!<br />
1. Nevezze meg a sör 4 összetevőjét!<br />
a)<br />
b)<br />
c)<br />
d)<br />
<strong>2.</strong> Mely vitaminokban gazdag a sör<br />
a) C<br />
b) B<br />
c) D<br />
d) E<br />
3. Tegye az alábbi munkaműveleteket helyes sorrendbe!<br />
sókezelés<br />
lapítás<br />
csíráztatás<br />
simítás<br />
hűtés<br />
terítés<br />
szárítás<br />
szűrés<br />
főzés, forralás<br />
erjesztés<br />
4. Mennyi ideig tart, amíg a sör elkészül<br />
a) 2 hónap<br />
b) 3 hét<br />
c) fél év<br />
d) 3 hónap<br />
250
Edd azt, amit meg akarsz őrizni<br />
Savanyú káposzta<br />
3. munkalap<br />
Kérjük, válaszoljon az alábbi kérdésekre!<br />
1. Írjon találós kérdést, rejtvényt a káposztáról!<br />
<strong>2.</strong> Mennyi hektáronként az átlagos káposztatermés<br />
a) 10 t/ha<br />
b) 100 t/ha<br />
c) 40 t/ha<br />
3. Betakarítás ideje szerint hogyan csoportosíthatjuk a káposztát<br />
4. Nevezzen meg 8 ételt, ami káposztából készül!<br />
a) ______________________________<br />
b) ______________________________<br />
c) ______________________________<br />
d) ______________________________<br />
e) ______________________________<br />
f) ______________________________<br />
g) ______________________________<br />
h) ______________________________<br />
5. A felsorolt kártevők közül melyek károsítják a káposztát<br />
a) Kvazimodo<br />
b) Káposztalégy<br />
c) Burgonyabogár<br />
d) Légy<br />
e) Káposztalepke<br />
251
FŰZSÁTOR<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ, Lettország<br />
252
Fűzsátor<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
FŰZSÁTOR<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Lettország<br />
Projekt intézmény: Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ<br />
Cím:<br />
Fűzsátor<br />
Célcsoport:<br />
Kisdiákok, 10 éves korig<br />
Együttműködő partnerek: Nemzeti parkok és túraösvények, általános iskolák<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom)<br />
Lettországban a viharok és a rossz időjárás ellenére is a fák gyökerei szilárdan<br />
kapaszkodnak a talajban. Évszázadok óta nyújtanak menedéket madaraknak,<br />
állatoknak és embereknek.<br />
A fák alapanyagot szolgáltatnak építkezéshez, eszközökhöz, bútorokhoz stb., és<br />
számos népdalt, népi bölcsességet inspiráltak. A Természet ereje, a Teremtő<br />
felsőbbrendűsége és az emberek munkája úgy érzékelhető leginkább, ha az erdők<br />
mély csendjét fürkésszük. Ezért alakították ki az őskorban a lett emberek a kultikus<br />
helyeket is az erdőkben és ligetekben. Napjainkban is fákat ültetünk a házak köré,<br />
kertet gondozunk, várjuk a következő nemzedékeket és a fiatal erdők növekedését.<br />
A mindennapok rohanásában elmegyünk a fák mellett, szinte alig vesszük észre a<br />
változásaikat az évszakok múlásával, a fákon lakó állatokat, vagy a velük<br />
életközösségben lévő növényeket. Megszoktuk, hogy a fákat bútorok és különböző<br />
háztartási eszközök formájában látjuk. Most hagyjuk ezeket a késztermékeket és<br />
kezdjük felfedezni, megérteni a környezetünkben levő fákat. Nézzük körül a<br />
vadonban, tanuljuk meg megkülönböztetni a fákat, és a körülöttük élő állatokat és<br />
növényeket.<br />
A „Fűzsátor” aktív tanulási program célja, hogy általános iskolás diákoknak<br />
megmutassuk és felkeltsük az érdeklődésüket a Lettországban legjellegzetesebb fák,<br />
és az őket körülvevő állatok és növények iránt.<br />
A program keretében a diákoknak lehetőségük nyílik:<br />
1. megkülönböztetni a Lettországban jellemző fákat;<br />
<strong>2.</strong> megtanulni a fák életkorának megbecslését;<br />
3. megismerni a fákat körbevevő, vagy a fákon élő növényeket;<br />
4. tanulmányozni, hogy a fákat hogyan lehet emberi célokra felhasználni,<br />
hogyan tudják felépíteni a saját fűzfa sátrukat.<br />
253
Fűzsátor<br />
A tanulási folyamat kezdetén megalapozzuk a diákok ismereteit a lettországi fákra<br />
vonatkozóan. A diákok először elméleti ismereteket kapnak, majd kinti<br />
tevékenységekben vesznek <strong>rész</strong>t.<br />
Aktív tanulás formája:<br />
Monológ jellegű (előadás), dialógus (tanulmányi váltófutás, összefoglalás) és feltáró<br />
jellegű (tanulmányút)<br />
Tevékenység időtartama (óra):<br />
Az aktív tanulási program várható időtartama 8 óra (szünettel és ebéddel). A<br />
program egy napos tevékenységet jelent, melynek keretében először előadás<br />
hangzik el, majd gyakorlati szabadtéri tevékenységek következnek a hallottak<br />
megerősítése, elmélyítése céljából.<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
9 00 -9 15 Megérkezés a napi program helyszínére. Felkészülés az előadásra,<br />
helyfoglalás.<br />
9 15 -10 10 Előadás. A vezető (előadó) bemutatja a Lettországban<br />
legjellegzetesebb fákat, megkülönböztető jegyeiket (pl. alak, levelek<br />
és termések). Ezt követően ismertetni a környezetükben található<br />
vagy a fákon élő tipikus növényeket. A diákoknak azt is megmutatja,<br />
hogy hogyan lehet a fák életkorát megbecsülni a kéreg és az<br />
évgyűrűk alapján. Megvitatják a fák mindennapos felhasználásának<br />
lehetőségeit is.<br />
10 10 -10 30 Szünet. A <strong>rész</strong>tvevők frissítőket fogyaszthatnak.<br />
A szünet alatt megbeszélhetik a diákok a vezetővel, hogy minden<br />
<strong>rész</strong>, valamennyi anyag érthető-e.<br />
10 30 -11 35 Kirándulás és azoknak az állatoknak, növényeknek a megfigyelése,<br />
amellyel az előadás során foglalkoztak – ezzel összekapcsolható az<br />
elmélet a tanulással. A túraútvonalak mentén vagy az erőben a<br />
<strong>rész</strong>tvevők megpróbálják beazonosítani azokat a fafajokat, amiket<br />
az előadáson megismertek. Megpróbálják kitalálni a fák életkorát a<br />
kéreg és az évgyűrűk növekedése alapján, illetve beazonosítják a<br />
fák környékén, vagy a fákon élő tipikus növényeket. Az érdeklődés<br />
felkeltése végett a vezető leleményes kérdéseket tesz fel a<br />
diákoknak az adott témával kapcsolatban. A válaszok segítik az<br />
ismeretek megerősítését, elmélyülését (4. munkalap használata).<br />
11 35 -11 50 Szünet. A <strong>rész</strong>tvevők elmondhatják véleményüket a kirándulásról és<br />
az előadásról.<br />
11 50 -12 35 Tanulmányi váltófutás. A program <strong>rész</strong>tvevői egy szórakoztató<br />
’váltófutással’ is elmélyítik ismereteiket. A vezető valamennyi<br />
<strong>rész</strong>tvevőnek kiad egy feladatot, hogy találjon meg egy konkrét fát a<br />
254
Fűzsátor<br />
levele vagy a termése, vagy egyéb tulajdonsága alapján (évszaktól<br />
függően), próbálja meg kitalálni a korát, és azonosítsa be a tipikus<br />
környékbeli vagy fán élő növényeket. Pluszpontot jelent, ha a diákok<br />
valamilyen állatot vagy állatmenedéket is felfedeznek. A verseny<br />
végén a vezető megnevezi és jutalmazza a legjobban teljesítő<br />
diákot.<br />
12 35 -13 35 Ebédszünet. A <strong>rész</strong>tvevők ebédelnek.<br />
13 35 -14 15 Összefoglalás. A diákok megbeszélik a hallottakat és az új<br />
ismeretek mindennapi életben való alkalmazhatóságát (1. és <strong>2.</strong><br />
munkalap). A vezető összefoglalja az aktív tanulási program<br />
<strong>rész</strong>tvevőinek benyomásait és véleményét. A munkalapokat kiosztja<br />
és értékeli az eredményeket.<br />
14 15 -15 50 1. gyakorlati feladat. Sátor építéséhez szükséges alapanyag<br />
gyűjtése (5. munkalap használata). A vezető ismerteti az aktív<br />
tanulási program <strong>rész</strong>tvevőivel a sátorépítés célját és technikáját,<br />
valamint a sátor építéséhez szükséges munkaműveleteket<br />
(alapanyag gyűjtése és elrendezése). A <strong>rész</strong>tvevők a vezető<br />
irányítása mellett összegyűjtik a sátor építéséhez szükséges<br />
anyagokat.<br />
15 50 -16 20 Szünet. A <strong>rész</strong>tvevők frissítőt és rágcsálnivalót fogyasztanak, hogy<br />
energiát gyűjtsenek.<br />
16 20 -18 20 <strong>2.</strong> gyakorlati feladat. A sátor elkészítése. Az aktív tanulási program<br />
<strong>rész</strong>tvevői a vezető irányítása mellett felépítik a sátort. A vezető<br />
bemutatja, hogy mit és hogyan kell tenni, a diákok az ő példáját<br />
követve együtt teljesítik a feladatot.<br />
18 20 -19 00 Az aktív tanulási program <strong>rész</strong>tvevői megbeszélik élményeiket és<br />
értékelik a napot (3. munkalap használata).<br />
Előadás (monológ jellegű)<br />
Cél: Megismertetni a diákokkal a legjellegzetesebb fákat, a környezetükben található<br />
növényeket, valamint a fákon élő állatokat.<br />
Célkitűzések:<br />
• a diákok megtanulják a kinézetük alapján megkülönböztetni a fákat (sziluett,<br />
levelek, termések);<br />
• megismerik a fákon és a fák környezetében élő tipikus élőlényeket;<br />
• megtanulják a fák életkorának a meghatározását a fakéreg vagy az évgyűrűk<br />
alapján<br />
• megismerik, hogy a fákat hogyan lehet a mindennapi életben felhasználni.<br />
Tanulmányút (felfedező jellegű)<br />
Cél: A természetben példákat találni és bemutatni az előadásban hallottakra.<br />
255
Fűzsátor<br />
Célkitűzések:<br />
• kinézet alapján a fák megkülönböztetése;<br />
• a fák megkülönböztetése, meghatározása a környezetükben élő növények<br />
alapján<br />
• fákon élő állatok megfigyelése;<br />
• a fák életkorának meghatározása.<br />
Tanulmányi váltófutás (párbeszéd jellegű)<br />
Cél: a megszerzett tudás elmélyítése aktív feladat végrehajtásával.<br />
Célkitűzések:<br />
• leírás alapján egy konkrét fa megtalálása a természetben;<br />
• a fa életkorának meghatározása a fakéreg vagy az évgyűrűk alapján;<br />
• egy konkrét fa megtalálása levelek vagy termések alapján;<br />
• képességfejlesztés, fák körül élő tipikus növények felismerésére.<br />
Kinti tevékenységek<br />
Cél: Fűzsátor építése, fák (vagy bokrok) felhasználásával<br />
Célkitűzés: a munkához szükséges alapanyagok összegyűjtése (vesszők, ágak,<br />
gallyak), és a vezető felügyelete mellett sátor építése.<br />
Összefoglalás (párbeszéd jellegű)<br />
Cél: Érdeklődés felkeltése a környezetünkben található természet és fák iránt.<br />
Célkitűzések:<br />
• a gyerekek ismerjék fel a környezetükben növő fákat;<br />
• az egyes fafajok megkülönböztetéséhez, a fák életkorának meghatározásához<br />
szükséges ismeretek megszerzése;<br />
• a diákok ismerjék meg, hogy az évszakok változásával a fák milyen<br />
változásokon mennek keresztül;<br />
• úgy tekintsenek a fákra, mint a madarak és rovarok otthonára;<br />
• ismerjék meg, hogy az egyes fafajokon milyen növények élnek és a fák<br />
környezetében milyen növények nőnek;<br />
• vitassák meg a megszerzett ismereteket, és azok jelentőségét.<br />
Diákoknak kiadandó munkalapok (WH)<br />
Javasolt munkalapok az aktív tanuláshoz<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
WH 4<br />
WH 5<br />
Többszörös választásos feladatsor<br />
Levelek<br />
Fák leírása<br />
Fák felismerése, megtalálása<br />
Fűzsátor építése<br />
256
Fűzsátor<br />
1. munkalap – Többszörös választásos feladatsor<br />
Jelöld be a helyes választ: (‘X’)<br />
1. A levelüket ősszel lehullató fák:<br />
fenyőfélék<br />
lombhullatók<br />
<strong>2.</strong> Melyik fa kérge a legvilágosabb (legfehérebb):<br />
nyár nyír tölgy<br />
3. A vastag kérgű fa:<br />
fiatal<br />
öreg<br />
4. Melyik fának a legszínesebbek ősszel a levelei:<br />
juhar gesztenye lucfenyő<br />
5. Melyik fa hullatja le legkésőbb a leveleit:<br />
nyír tölgy hárs<br />
6. Melyik fa alatt nő a leggyakrabban moha:<br />
nyír gesztenye lucfenyő<br />
7. Melyik fa termése toboz:<br />
hárs tölgy fenyő<br />
257
Fűzsátor<br />
<strong>2.</strong> munkalap<br />
Írd a képek mellé, hogy milyen fához tartoznak az ágak:<br />
................................................................................<br />
................................................................................<br />
................................................................................<br />
................................................................................<br />
................................................................................<br />
................................................................................<br />
258
Fűzsátor<br />
3. munkalap<br />
Válaszd ki, hogy melyik fákra vonatkoznak a leírások:<br />
Erős törzse és ágai vannak. A virágok kicsik és<br />
kénesek, a levelekkel együtt jelennek meg. A<br />
gyerekek szeretik ennek a fának a magját<br />
összeszedni, és a szajkók egyik kedvenc eledeleként<br />
is ismerik ezt a termést.<br />
Vaskos törzse és ágai vannak, mégis sok a lelógó<br />
ága. Ezt a fát könnyű megkülönböztetni a többi fától,<br />
mivel édesen illatozó, halványsárgás virágai vannak.<br />
A virágokat teának is leszedjük, de a méhek is sűrűn<br />
látogatják ezeket a fákat a mézért.<br />
Ez a fa április végén virágzik, ekkor apró lila<br />
virágokból álló csokrocskák jelennek meg a fán; a<br />
levelek csak ezután jönnek elő. Minden egyes levél<br />
7-13 hosszúkás levélkéből áll. Ősszel a magok<br />
csoportosan jelennek meg az ágakon. „Lusta” fának<br />
is nevezik, mivel elég későn hozza, mégis korán<br />
lehullatja a leveleit.<br />
Májusban, amikor a csoportokban álló fehér virágok<br />
megjelennek, a kesernyés illatuk betölti a folyók és<br />
tavak partjait és az erdőszéleket. A rigók és más<br />
madarak kedvelik a virágzás után érő bogyós<br />
termését. Ez egy bokor, amelynek össze-vissza<br />
állnak az ágai.<br />
Ennek a fának a csalitját gyakran felhasználják az<br />
emberek az értékes fa <strong>rész</strong>ekért. Ez egy örökzöld fa,<br />
egész éven keresztül megtartja a lombozatát.<br />
Karácsonykor minden egyes házban megtalálható.<br />
KŐRIS<br />
LUCFENYŐ<br />
NYÍR<br />
TÖLGY<br />
HÁRS<br />
259
Fűzsátor<br />
4. munkalap<br />
Fák felismerése, megtalálása<br />
Résztvevők neve: ..............................................................................................<br />
Szerintünk.................................. (mennyi) különböző fát találunk.<br />
Feladatok:<br />
1. Azonosítsd a környéken növő fákat.<br />
<strong>2.</strong> Írd be a táblázatba a megtalált faféléket.<br />
3. Rajzold le a leveleket.<br />
Fa<br />
Levél (rajz)<br />
Eredmény:<br />
260
Fűzsátor<br />
5. munkalap<br />
Fűzsátor építése (csapatmunka)<br />
Mindazok az eszközök, amik az anyagok összegyűjtéséhez és elkészítéséhez<br />
kellenek, a vezetőnél megtalálhatók. Az ágak összekötésére szolgáló kötél is a<br />
vezetőnél van.<br />
Feladatok:<br />
• Az aktív tanulási program <strong>rész</strong>tvevői a vezető segítségével fűz ágakat<br />
metszenek (kb. 2 m hosszúakat).<br />
• A <strong>rész</strong>tvevők rajzolnak egy 1,5 m átmérőjű kört, ezzel kijelölik a sátor helyét.<br />
• A vezető felügyelete mellett a körív mentén leszurkálják a fűzágakat a földbe,<br />
kihagyva a sátor bejáratának a helyét.<br />
• Végül legfelül a fűzfaágakat összekötözik egy kötéllel.<br />
Ha a sátrat tavasszal vagy kora nyáron építik, az ágak meggyökereznek,<br />
kirügyeznek, és árnyas levélzetet hoznak.<br />
261
GABONÁBÓL KENYÉR<br />
A KENYÉRIG TARTÓ HOSSZÚ ÚT<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ, Lettország<br />
262
Gabonából kenyér<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
GABONÁBÓL KENYÉR<br />
A KENYÉRIG TARTÓ HOSSZÚ ÚT<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Lettország<br />
Projekt intézmény: Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ<br />
Cím:<br />
Gabonából kenyér<br />
Célcsoport:<br />
11 év alatti gyerekek<br />
Együttműködő partnerek: Gabonatermesztő gazdák és pékségek<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
A mindennapi bevásárlásaink során a kenyér bizonyosan rajta van a listánkon. Az<br />
áruházak polcain szépen elrendezve állnak, várják, hogy a vásárlók magukkal vigyék<br />
őket. Az ismert búza, rozs, és rozsos kenyércipók mellett nem szokványos<br />
kenyértípusokat is találunk, mint pl. fokhagymás, sárgarépás kenyér vagy például a<br />
különböző magvas kenyereket. De gondolkodtunk-e már azon, hogy milyen hosszú<br />
utat tett meg ez a kenyércipó és hány ember működött közre a sütésében, mielőtt a<br />
kezünkbe vesszük A kenyér a földben termő gabonaként kezdi meg útját. Ez a<br />
kenyérkészítés fontos alapja. A gabona is hosszú utat tesz meg, mielőtt kenyér,<br />
tészta vagy sütemény készül belőle. Ezért a fiatal vásárlókat célozzuk meg az<br />
oktatási programmal, feladatunk, hogy elmondjuk, megtanítsuk és megmutassuk<br />
nekik a kenyér készítésének menetét. A városban felnövő gyerekek nem<br />
rendelkeznek azokkal a tapasztalatokkal, amikkel a vidéki társaik bírnak. Vannak<br />
olyan városban élő gyerekek, akik nem tudják, hogy a boltban vásárolható tejet<br />
tehenek adják, sőt, még soha életükben nem láttak tehenet, és nem tudják, hogy a<br />
kenyér őrölt gabonából készül.<br />
A „Gabonától a kenyérig” aktív tanulási program célja, hogy megismertessük a<br />
gyerekekkel – elsősorban a városi gyerekekre gondolva – a lett vidékeken termő<br />
gabona termesztésének menetét, valamint a kenyér készítésének folyamatát.<br />
A tanulási program keretén belül a gyerekeknek lehetőségük nyílik arra, hogy<br />
meglássák és megértsék a gabona termesztését és feldolgozását, a következő<br />
tevékenységeken keresztül:<br />
• A háttér ismeretek feltérképezése végett felmérés készítése;<br />
• Őszi búza és rozstáblák megtekintése;<br />
• Gabonatárolók és – szárítók meglátogatása;<br />
• Az őrlési folyamat nyomon követése;<br />
263
Gabonából kenyér<br />
• Látogatás egy malomba, ahol repceolajat készítenek;<br />
• Vezetett látogatás egy sütődébe;<br />
• A kenyér dagasztásának és sütésének nyomon követése;<br />
• Frissen kisült kenyér kóstolása;<br />
• Részvétel egy versenyben, a nap folyamán hallottakróltanultakról.<br />
A nap kezdetén a gyerekek aktív <strong>rész</strong>vételének biztosítása érdekében, a<br />
gabonatermesztéssel kapcsolatos háttértudás feltérképezésének céljából egy kis<br />
versenyt rendezünk. A verseny eredménye jó alapot szolgáltat az előadónak a<br />
gabonatermesztési technológiák bemutatásakor. Az előadást követően<br />
meglátogatunk egy gabonatáblát, hogy az elméleti anyagot a gyakorlatban is<br />
bemutassuk.<br />
A tanulmányútba egyéb helyek meglátogatása is beletartozik, hiszen lehetőséget kell<br />
biztosítani a gyerekeknek, hogy lássák, megismerjék a kenyér készítésének menetét,<br />
<strong>rész</strong>t vehessenek a gabonából-kenyér folyamatban. A nap végén egy kis versenyre<br />
kerül sor a megszerzett ismeretek elmélyítése céljából, és azok a diákok, akik<br />
kitűntek a kérdések feltevésében/megválaszolásából, jutalmat kapnak.<br />
Ez a projekt egy jó eszköz a városi gyerekek ismereteinek bővítésére, hogy<br />
beletekinthessenek a mezőgazdasági munkákba és képet kapjanak az itt dolgozó<br />
emberekről. Ugyanakkor a farmer vagy a pék szakmák népszerűsítésére is<br />
lehetőség nyílik.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Monológ jellegű (előadás), dialógus (beszélgetés, összefoglalás) és feltáró jellegű<br />
(tanulmányút).<br />
A tevékenység időtartama(óra):<br />
Az aktív tanulási program tervezett időtartama 8 óra (beleértve a szüneteket és az<br />
ebédet). A program egy napos, melynek során a <strong>rész</strong>tvevők megismerik a<br />
napjainkban folyó gabonatermesztést, őrlést és kenyérsütést. Ezek azok a<br />
műveletek, amik biztosítják, hogy a kenyér eljusson a boltba.<br />
Ahhoz, hogy a <strong>rész</strong>tvevők megismerhessék a kenyérkészítés történelmét, legalább<br />
kétnapos programra lenne szükség. Ezalatt a diákok meglátogathatnának egy<br />
vízimalmot és megismerhetnék, hogy régen – és némely esetben még napjainkban is<br />
– hogyan őrölték a gabonát, elmehetnének egy megőrzött, múzeummá alakított<br />
gazdasági épületbe, előadást hallgathatnának és megnézhetnék a kenyér<br />
készítésének hagyományos módját. Belekóstolhatnának a kenyérkészítés<br />
művészetébe, megízlelhetnék az ősi, hagyományos módon készített kenyeret,<br />
valamint meglátogathatnák a gabonatermesztés, őrlés és kenyérsütés hagyományos<br />
eszközeit felsorakoztató szabadtéri múzeumokat.<br />
Az egy napos képzési program keretében a gabonatermesztést és kenyérkészítést<br />
kell bemutatnunk a gyerekeknek azzal a céllal, hogy a fiatal vásárlók tanítása<br />
érdekében a napjainkban alkalmazott kenyérsütési gyakorlatot mutassuk be nekik.<br />
264
Gabonából kenyér<br />
ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
10 00_ 10 15 Megérkezés a gazdaságba. Felkészülés az előadásra, a gyerekek helyet<br />
foglalnak.<br />
10 15 -10 35 Verseny a gyerekek ismereteinek felmérése céljából (3. munkalap<br />
használata).<br />
10 35 -10 45 Jutalmak szétosztása a legaktívabb és legtöbb ismerettel rendelkező<br />
<strong>rész</strong>tvevők között.<br />
Előadás. Elméleti ismeretek a gabonatermesztés témakörében. A vezető<br />
10 45 -12 00 az előadás tartása során betekintést nyújt a gabona termesztésébe,<br />
betakarításába, és az őrlés menetébe. Az előadás célja, hogy röviden<br />
megismerjék a termelés folyamatát, az alkalmazott eszközöket és a<br />
közreműködő embereket. Az előadás végén megkéri a <strong>rész</strong>tvevőket, hogy<br />
rajzolják le a kenyérkészítés menetét (1. munkalap használata).<br />
12 00 -13 00 Ebédszünet.<br />
13 00 -13 30 1. tanulmányút. A <strong>rész</strong>tvevők meglátogatnak a egy gabonatermesztő<br />
gazdaságot, hogy megismerjék a vidéki életet a gyakorlatban.<br />
13 30 -14 00 Utazás. A <strong>rész</strong>tvevők átmennek a következő helyszínre.<br />
14 00 -14 30 <strong>2.</strong> tanulmányút. A <strong>rész</strong>tvevők megtekintenek egy gabonatároló- és<br />
feldolgozó üzemet (malmot).<br />
14 30 -14 50 Utazás.<br />
14 50 -15 10 3. tanulmányút. Repceolajat készítő üzem meglátogatása, hogy<br />
megismerjék, a kenyér egyes összetevői hogyan készülnek.<br />
15 10 -15 30 Szünet. Az aktív tanulási program <strong>rész</strong>tvevői frissítőket és tésztaféléket<br />
fogyasztanak. Kérdéseket tehetnek fel a vezetőnek.<br />
15 30 -16 50 4. tanulmányút. A kirándulás utolsó helyszíne egy pékség, ahol a<br />
korábban megismert alapanyagokból a kenyeret sütik. A vezető röviden<br />
ismerteti a kenyérsütés menetét, megmutatja a használt eszközöket, és<br />
felsorolja azokat a munkaműveleteket vagy feladatokat, amiket egy péknek<br />
el kell végezni. Ezt követően a gyerekek megdagaszthatják a saját<br />
kenyércipójukat.<br />
16 50 -17 20 Kóstolás. Frissen sült kenyér kóstolása és a nap eseményeinek<br />
megbeszélése (<strong>2.</strong> munkalap használata).<br />
17 20 -17 40 Verseny. A nap folyamán kapott ismeretek elmélyítése céljából egy kis<br />
verseny tartása, amivel felmérjük, hogy a <strong>rész</strong>tvevők mennyit értettek meg<br />
és jegyeztek meg a nap során hallottakból (4. munkalap használata).<br />
17 40 -17 50 Jutalmazás. A legtöbbet tudó gyerekek jutalomban <strong>rész</strong>esülnek.<br />
Előadás (monológ jellegű)<br />
Cél: Előadás tartása és a háttérismeretek felmérése.<br />
Célkitűzések:<br />
• Betekintést adni a mezőgazdasági munkába;<br />
• A gyerekek érdeklődésének megfelelő témákban ismeretek átadása;<br />
• Különböző vélemények megvitatása.<br />
265
Gabonából kenyér<br />
Beszélgetés (párbeszéd jellegű)<br />
A legfontosabb követendő elvek: valamennyi <strong>rész</strong>tvevőt be kell vonni a<br />
beszélgetésbe, barátságos légkört kell teremteni és a <strong>rész</strong>tvevőkkel a<br />
kapcsolatot végig fenn kell tartani, nem szabad eltérni a témától.<br />
Célok:<br />
• Valamennyi <strong>rész</strong>tvevő bevonása;<br />
• A <strong>rész</strong>tvevők bátorítása véleményük kifejezésére és megvédésére;<br />
• Vita során még több információhoz juttatni a gyerekeket.<br />
Célkitűzések:<br />
• Az eredmények és lehetőségek elemzése és megértetése;<br />
• Közös megoldás (vélemény) formálása.<br />
Tanulmányút (feltáró jelleg)<br />
Cél: gyakorlati példák az előadásban elhangzott információk bemutatására.<br />
Célkitűzések:<br />
• Ismeretek szerzése gabonatermesztés és feldolgozás témakörben;<br />
• Pékségben használt eszközök tanulmányozása;<br />
• A meglátogatott pékség népszerűsítése;<br />
• A gyerekek érdeklődésének alakítása azzal a céllal, hogy jobban<br />
tiszteljék a kenyeret és a készítésében közreműködő embereket.<br />
Összefoglalás (párbeszéd jellegű)<br />
Cél:<br />
• A megszerzett ismeretek megértése.<br />
Célkitűzések:<br />
• Megállapítani, hogy a gyerekek mennyi új tudást szereztek;<br />
• A gyerekeknek a kenyér iránti tiszteletét megalapozni;<br />
• Felkelteni a gyerekek érdeklődését a pék szakma iránt.<br />
Gyerekeknek kiadandó munkalapok (WH)<br />
Aktív tanulási program javasolt munkalapjai<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
WH 4<br />
A gabonától a kenyérig megtett út (a <strong>rész</strong>tvevők a kirándulás előtt<br />
lerajzolják a kenyér készítésének menetét).<br />
Munkalap – gabonától a kenyérig.<br />
(ellenőrizzük, hogy helyes választ húztak-e be a gyerekek)<br />
A kenyérkészítés folyamata. Húzd össze az összetartozó képet és<br />
tevékenységet.<br />
Kenyérhez kötődő népi rejtvények, találós kérdések.<br />
266
Gabonából kenyér<br />
A gabonától a kenyérig megtett út<br />
(a <strong>rész</strong>tvevők lerajzolják a kenyér készítésének menetét)<br />
(a kirándulás előtt)<br />
267
Munkalap – Gabonától a kenyérig<br />
(A helyes válasz ellenőrzése)<br />
1. Mit nevezünk őszi gabonának<br />
<br />
Olyan növényeket, amelyek a telet a földben töltik.<br />
<br />
Tavasszal vetett növényeket.<br />
<strong>2.</strong> Mikor vetjük az őszi gabonákat<br />
<br />
Decemberben és Januárban;<br />
<br />
Áprilisban és Májusban;<br />
<br />
Augusztustól Szeptemberig.<br />
3. Rajzolj le egy kalászt és egy gabonanövényt.<br />
Kalász<br />
Gabona<br />
4. Mikor takarítjuk be a gabonát<br />
Augusztustól Szeptemberig;<br />
Júniusban;<br />
Májusban.<br />
5. Hogyan készül a liszt<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
6. Mi készíthető még gabonából<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
268
Gabonából kenyér<br />
A kenyérkészítés folyamata.<br />
Húzd össze az összetartozó képet és tevékenységet!<br />
Hozzuk a lisztet.<br />
Liszteszsák<br />
Beleöntik a lisztet a<br />
dagasztógépbe.<br />
Élesztőt, vizet és egyéb<br />
összetevőket tesznek hozzá.<br />
Dagasztógép<br />
Kel a tészta<br />
A cipók várják, hogy<br />
sorra kerüljenek.<br />
Sül a kenyér.<br />
Készen van!<br />
Jelöld be a helyes választ!<br />
7. Milyen lisztből készül a barna kenyér<br />
Rozs<br />
Zab<br />
Búza<br />
8. Milyen lisztből készül a fehér kenyér<br />
Rozs<br />
Búza<br />
Árpa<br />
9. Hol készül a kenyér<br />
Otthon a sütőben<br />
Pékségben<br />
A boltban<br />
269
Gabonából kenyér<br />
Kenyérhez kötődő népi rejtvények, találós kérdések<br />
1. Mindkét oldalon szarva, középen mély hasa van.<br />
<strong>2.</strong> Erdőnél is magasabb hegy.<br />
3. Farka van a tartónak.<br />
4. Nagy szürke bárány a száján<br />
keresztül eszik, de az orrával iszik.<br />
5. A kandúrnak sok ujja van, de nincsen körme.<br />
6. Egy ember kenyeret szeletelve megy át a táblán.<br />
7. Ökör a földben, kiáll a szarva.<br />
8. Hiába csapkod a szárnyaival, sehova sem jut el.<br />
9. Ősszel születik, nyáron nevelkedik.<br />
10. Tavasszal felhúzza az orrát, de ősszel leengedi.<br />
11. Pici fehér bárány istállóba ment,<br />
nemsokára kijött, jó barna lett.<br />
1<strong>2.</strong> Kettő szurkálja, tíz támasztja<br />
13. Ici-pici embernek feláll a szakálla.<br />
270
Gabonából kenyér<br />
A találós kérdések megoldásai<br />
1. vályú<br />
<strong>2.</strong> tésztával teli vályú<br />
3. kenyérlapát<br />
4. vízimalom<br />
5. borona<br />
6. a földeken dolgozó szántó ember<br />
7. eke<br />
8. szélmalom<br />
9. őszi gabona<br />
10. gabonafélék<br />
11. kenyér a sütőben<br />
1<strong>2.</strong> megdagasztott kenyér<br />
13. árpa (gabona)<br />
271
TERMÉSZETES ERŐFORRÁSOK ÉS A<br />
MEZŐGAZDASÁG<br />
A TÁJ ÉS A TERMÉSZETES BIODIVERZITÁS MEGŐRZÉSE ÉS A<br />
MEZŐGAZDASÁGI TERMELÉS<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ, Lettország<br />
272
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
TERMÉSZETES ERŐFORRÁSOK ÉS A MEZŐGAZDASÁG<br />
A TÁJ ÉS A TERMÉSZETES BIODIVERZITÁS MEGŐRZÉSE ÉS A<br />
MEZŐGAZDASÁGI TERMELÉS<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Lettország<br />
Projekt intézmény: Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ<br />
Cím:<br />
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
Célcsoport:<br />
11-17 éves, kisvárosokban élő és tanuló diákok<br />
Együttműködő partnerek: Természetvédelmi alapítványok, természetmúzeumok,<br />
Természetvédelmi Hivatal, ornitológiai társaságok,<br />
agrártudományi egyetem, Környezetvédelmi Minisztérium,<br />
regionális fejlesztési irodák.<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
Célcsoport jellemzői: 11-17 éves, kisvárosokban élő és tanuló gyerekek. Ezek a<br />
fiatalok még formálják az élet értékeiről kialakítandó képüket, a világról alkotott<br />
közös képet és saját jövőjüket. Sokuk nagyszülei vagy rokonai vidéken élnek, de<br />
nem mindegyiküknek van pozitív mezőgazdasági tapasztalata, és nem<br />
mindannyian értik a természetes erőforrások értékeit.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
Monológ jellegű (előadás), dialógus jellegű (összefoglalás) és feltáró jellegű<br />
(egyéni tapasztalatok, tanulmányút).<br />
A tevékenység időtartama (óra)<br />
5-10 óra<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
Az 5 órás program <strong>rész</strong>letezése*<br />
*a farmra és a farmról utazás időtartamát nem tartalmazza.<br />
No. Tevékenység Rövid leírás Idő Felelős személy<br />
1 Előkészítés Az előkészítés iskolai órák<br />
keretében zajlik (biológia<br />
2-3 óra, ~3 hét,<br />
1-8 héttel a<br />
A kidolgozott<br />
tananyagnak<br />
273
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
2<br />
3<br />
Út a bemutató<br />
gazdaságba<br />
vagy földrajz), a kirándulást<br />
megelőzően. A diákoknak<br />
konkrét feladatokon kell<br />
dolgozniuk.<br />
bemutató<br />
gazdaságba<br />
szervezett<br />
kirándulás előtt<br />
megfelelően az<br />
illetékes tanár<br />
Tanulmányút és a gazdaságban végzett tevékenységek leírása:<br />
Az iskola szervezi az utazást 1 óránál Iskola-titkárság<br />
a bemutató gazdaságba kevesebb (a<br />
(saját busszal). Néhány bemutató<br />
esetben a gazdaságot gazdaság 50<br />
bemutató vezető is<br />
km-en belül<br />
csatlakozik a csoporthoz, helyezkedjen el)<br />
hogy jól összekapcsolható<br />
legyen a kirándulás témája a<br />
foglalkozás helyszínével.<br />
Megérkezés,<br />
felkészülés<br />
Ismerkedés a foglalkozás<br />
helyszínével és a vezetővel,<br />
teaszünet<br />
15 perc Multiplikátor<br />
Előadás Az alábbi témák bevezetése 40 perc Multiplikátor<br />
4<br />
és tapasztalatcsere<br />
5 Szünet Beszélgetés előkészítése 10 perc Multiplikátor<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
Beszélgetés A kidolgozott, elvégzett<br />
feladatok eredményeinek<br />
megbeszélése<br />
25 perc Multiplikátor<br />
Összefoglalás Jövőbeli beszélgetések 15 perc Multiplikátor<br />
stimulálása szóbeli és írásbeli<br />
összefoglalóval, kapcsolat<br />
kialakítása a tanulmányúttal.<br />
Szünet Ebéd, sportolás 45 perc Projekt<br />
koordinátorok,<br />
Multiplikátor<br />
Tanulmányút Az elméleti <strong>rész</strong>,<br />
~2h Multiplikátor<br />
beszélgetésekkor hozott<br />
javaslatok és következtetések<br />
gyakorlati bemutatása.<br />
Gyakorlati tevékenységek és<br />
játékok.<br />
Lezárás Teszt, válaszok összegzése, 30 perc Multiplikátor<br />
beszélgetés és<br />
következtetések levonása,<br />
javaslatok<br />
Bemutatás/motiváció:<br />
A <strong>rész</strong>tvevő iskolákat és osztályokat a földrajzi elhelyezkedésük szerint választjuk<br />
(közel legyenek a bemutató gazdasághoz), figyelembe véve az iskola <strong>rész</strong>vételi<br />
szándékát és az osztályok létszámát.<br />
Az előkészítésre az iskolai osztályban kerül sor, lehetőség szerint olyan tanóra<br />
keretében, amely szorosan kapcsolódik a témához (pl. földrajz, biológia vagy<br />
ökológia). Az előkészítés során a leadott anyag tartalma és módszertana igazodik<br />
a <strong>rész</strong>tvevő diákcsoportok életkorához.<br />
274
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
Cél: A diákok megismertetése a természetes erőforrások védelmének,<br />
megőrzésének szabályaival. A diákok alakítsanak ki egy képet magukban a<br />
természetbarát gazdálkodási módszerekről.<br />
Feladatok:<br />
1. Az alábbi témákról közös kép kialakítása előadás keretében, direkt<br />
módszerek alkalmazásával.<br />
<strong>2.</strong> Természetes erőforrások kimerülése és megújulása (lett, európai és globális<br />
viszonylatban).<br />
3. A mezőgazdaság, gazdálkodás lett, európai és globális viszonylatban.<br />
4. Biológiailag értékes rétek – a természetbarát gazdálkodási módszerek<br />
jelentőségének és koncepciójának megértése.<br />
A fenti témák szöveges kifejtése külön történik, nem képezi <strong>rész</strong>ét a jelen<br />
programnak. A különböző korcsoportoknak és iskolatípusoknak megfelelően<br />
munkalapokat, példákat beszélnek meg, illetve a szakszavak jelentéséről is szó<br />
esik. Például a „biotóp” szó jelentése – miután ökológiát tanultak az iskolában –<br />
ismert a 14-17 éves diákok számára, de <strong>rész</strong>letesebb és egyszerűbb magyarázatot<br />
igényel 11-14 éves diákok esetében, akik még nem találkoztak a kifejezéssel a<br />
földrajz, növény- és állattan órákon.<br />
5. Csoportmunka: A gazdálkodásról és a természetes biodiverzitás<br />
fenntartásáról a csoport bemutatót készít, az eredményeket a bemutató<br />
gazdaságban értékelik.<br />
1. A feladatokat az alábbi menet szerint teljesítik:<br />
1) Válassz egy gazdaságot, ami a lakhelyedhez közel található, és a<br />
mezőgazdaság egyik jellemző ágazatával foglalkozik. Lehetőleg állattartó<br />
gazdaságot válassz (az állatok száma nem lényeges), amelyik a környező<br />
füves területekről szerzi be a takarmányt (legeltet, vagy szénát készít).<br />
2) A bemutató a következő pontoknak megfelelően készüljön:<br />
a. A gazdaság rövid jellemzése.<br />
b. A gazdaságban tartott szarvasmarhák takarmányigénye, a környezeti<br />
lehetőségek feltárása.<br />
c. Annak bemutatása, hogy a különböző évszakokban milyen munkákat kell<br />
elvégezni az adott szarvasmarha állomány mellett, mekkora területre van<br />
szükség a csorda etetéséhez.<br />
d. Az időjárás és egyéb tényezők hatása a takarmány mennyiségére és<br />
betakarítására.<br />
e. Mutasd be, hogy mely egyéb állatok „versenyeznek” ugyanezért a<br />
takarmányért, a vadon élő állatok hatása, kölcsönös együttélés.<br />
f. Ismerd meg, hogy mely álatok élnek ugyanazon a füves területen, és milyen<br />
az éves életciklusuk.<br />
g. Írd le, hogy Te mit változtatnál a gazdálkodásban Miért (az előbbi kérdések<br />
alapján)<br />
275
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
Ezeket a feladatokat a diákok az iskolai programnak, illetve életkoruknak<br />
megfelelően leegyszerűsítve, vagy egyéb kérdésekkel kiegészítve teljesítik.<br />
Javasolt kisvárosi, vagy vidéki iskolákat bevonni a programba, amelyeknek a<br />
közelében található mezőgazdasági üzem – megkönnyítve a specifikus ismeretek<br />
begyűjtését, és így az eredmények akár az egyik diák szüleinek a gazdaságában is<br />
értékelhetők. A csoport mérete változó, de javasolt 4-6 diákból álló csoportokat<br />
kialakítani, hogy az egyes feladatokat feloszthassák a diákok egymás között. Ez a<br />
csoportméret képezi a hatékony munka alapját, hiszen valamennyi csapattag<br />
bevonható a feladatokba, ugyanakkor elég nagy a csoport ahhoz, hogy a feladatok<br />
végén az értékelést megtegyék, következtetéseket vonjanak le. Addig azonban<br />
minden csapattagnak a saját kérdésnek megválaszolásával kell foglalkoznia. A<br />
feladat teljesítése s a kirándulás között ne teljen el hosszú idő, hogy az aktualitás<br />
megmaradjon. Tulajdonképpen a feladat kiértékelésével a csoport megkezdi a<br />
tanulmányutat, összehozva, értelmezve a tanultakat/hallottakat és az elvégzett<br />
feladatokat. A gazdaság irányítója vagy a tanulmányút vezetője a kirándulást<br />
megelőzően összegyűjti a diákok elvégzett feladatait, hogy előre tudjanak készülni<br />
a válaszokkal, el tudja készíteni saját értékelését és felkészülhessen a<br />
beszélgetésre.<br />
Az iskola igényeitől függően az első szakasz (előkészítés, feladatok végrehajtása,<br />
előadás) egy egységben is megszervezhető, ebben az esetben a diákoknak a Lett<br />
Természetvédelmi Alap munkatársa is tart egy ismertetőt. Az említett tantárgyakat<br />
oktató tanároknak ekkor csak koordináló szerepük van. Hátrányok: kevesebb<br />
lehetőség nyílik kérdések feltevésére, a diákok tudásszintje rendkívül különböző és<br />
nem minden diák tud egy konkrét feladatra koncentrálni. Előnyök: jobban<br />
megérthetik a témát, egyértelműbbé válik, hogy a bemutató gazdaságban milyen<br />
feladatokat kell teljesíteniük, valamint az előkészítő szakaszban jobban tudunk az<br />
idővel gazdálkodni.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
<strong>2.</strong> szakasz – kirándulás a bemutató gazdaságba.<br />
Cél: a diákok kapjanak képet az egészséges, kiegyensúlyozott és magas<br />
színvonalú vidéki életről. Erősödjön a természet és biodiverzitás védelme iránti<br />
igényük azzal, hogy megismerik a helyes mezőgazdasági gyakorlatot. Bemutatni a<br />
diákoknak, hogy lehetséges megélhetést biztosítani vidéken, ugyanakkor gondos<br />
gazdálkodással a természetet is védhetjük.<br />
Utazás a bemutató gazdaságba (1 óránál kevesebb)<br />
A bemutató gazdaságba tartó út ne legyen hosszabb egy órásnál. Ez azt jelenti,<br />
hogy a gazdaság az iskolától 50 km-es körön belül helyezkedjen el. Az iskola<br />
felelős az utazás megszervezéséért és finanszírozásáért. A legjobb esetben a<br />
vezető is csatlakozik a diákokhoz és már a buszon megkezdheti munkáját. Ha<br />
lehetséges, kezdeményezzen beszélgetést arról a témáról, amivel a diákok az<br />
iskolában már foglalkoztak. Hasonlóan a gazdaságból a visszaút is hasznosítható.<br />
Ez azt jelenti, hogy a tanulási idő két órával meghosszabbítható. A visszaúton egy<br />
videofilmet is levetíthetünk, a busz technikai lehetőségei szerint.<br />
276
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
Megérkezés, felkészülés (15 perc)<br />
Megérkezést követően egy rövid felkészülésre hagyjunk időt: a környék<br />
megismerése, találkozás a gazdával/vezetővel, mosdók használata, tea és<br />
rágcsálnivalók. Miután az ismeretlen helyet egy kicsit felfedezték a diákok,<br />
kezdődhet az előadás.<br />
Előadás (40 perc)<br />
Az előadás során bemutatásra kerül a gazdaság szerkezete, a füves rétek<br />
kialakulásának háttere és a használás módja. Megvitatják a biológiailag értékes<br />
füves területek jelentőségét a természetes biodiverzitás szempontjából, különböző<br />
vizuális segédanyagok használatával (a helyi technikai lehetőségek és a<br />
prezentációs anyagtól függően). Audio kazettát is használhatunk, hogy a füves<br />
réteken élő madarak hangját bemutassuk (haris, poszáta, stb.). A gazdaság<br />
szempontjait is alapul véve bemutatásra kerülnek a biológiailag értékes füves<br />
területek állapotának fenntartásához szükséges feltételek, valamint az ehhez<br />
rendelkezésre álló támogatási rendszert is ismertetik.<br />
A két nézőpont összekapcsolásával jobban megérthetik az ökológiai függőséget és<br />
a kölcsönös hatást. Ez tulajdonképpen a tanulmányút egyik célja. Az előadás során<br />
kétirányú kommunikáció javasolt. Kérdéseket teszünk fel a diákoknak, hogy<br />
gondolkodásra és helyes válaszok, megoldások adására késztessük őket. Retorikai<br />
kérdések is elhangzanak anélkül, hogy a helyes választ elvárnánk a diákoktól, de<br />
ezekkel is elősegíthetjük, hogy a diákok helyes képet kapjanak az adott témáról. Az<br />
előadás után javasolt egy rövid, 10 perces szünet beiktatása, hogy a diákok<br />
hosszabb ideig tudjanak koncentrálni.<br />
Beszélgetés (25 perc)<br />
A beszélgetés során a csoportok bemutatják a konkrét gazdaságban elvégzett<br />
feladataik eredményeit, amit a diákok közösen elemeznek és értékelnek. Meg<br />
tudják fogalmazni, hogy mit változtatnának, képesek legyenek jó példákat felhozni.<br />
A beszélgetés moderátora a vezető. A tanár is befolyhat a munkába, de a<br />
beszélgetés során a cél, hogy minden csoport mutassa be eredményeit. A vezető<br />
összefoglalja a megállapításokat és ösztönzi a többi diákot a vitára. A beszélgetés<br />
célja, hogy közös szempontok alapján összehasonlítsák és értékeljék az<br />
eredményeket: ez a közös szempont a mezőgazdaság és a természeti erőforrások<br />
kapcsolata. A módszertani cél: a diákok bevonása a vitába, véleményformálás<br />
motiválása, saját megállapítások ösztönzése a megszerzett tudás elmélyítése<br />
érdekében. A csoport eredményeit nem értékeljük jeggyel, de a tanár/multiplikátor<br />
jutalmazhatja a kirándulás során aktív diákokat. A bemutatott eredményeket a<br />
kirándulás során is megvitathatjuk.<br />
Összefoglalás (15 perc)<br />
Az összefoglalás a vezető feladata. A vezetőnek kellően felkészültnek és<br />
kompetensnek kell lennie, hogy értékelje a diákok véleményét és alátámaszthassa<br />
az elhangzottakat. Az összefoglalás során objektíven értékeli a beszélgetést, a<br />
kirándulás során megvitatott kérdéseket.<br />
277
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
Ebédszünet (45 perc)<br />
Az ebédre a gazdaságban kerüljön sor, de a gazdaságoknál tapasztalható eltérő<br />
körülmények ismeretében és a higiéniai normák betartása végett az ebédet<br />
szervezhetjük egy közeli büfébe (ha 15 percen belül eljuthatunk oda). Az ebéd<br />
költségét a projekt költségvetése tartalmazza. A vezető és a tanár ebédje is benne<br />
foglaltatik a költségekben, hogy lehetőség nyíljon informális beszélgetésre.<br />
Tanulmányút (2 óra)<br />
A tanulmányút célja, hogy az elméleti ismereteket megerősítsük a jó gazdálkodási<br />
gyakorlat bemutatásával, valamint hogy bemutathassuk a gazdálkodásnak egy<br />
olyan formáját, ami figyelembe veszi a természetvédelem érdekeit is. A<br />
tanulmányút során kapjanak a diákok pozitív tapasztalatot és véleményt a sikeres<br />
és fenntartható gazdálkodásról. A tanulmányút két szakaszra oszlik:<br />
1. Térképen megtekintik a farm szerkezetét, bejelölve a megnézendő<br />
természeti tárgyakat/elemeket. Ez segíti a diákokat, hogy orientálódjanak és<br />
megértsék a kölcsönös kapcsolódási pontokat.<br />
<strong>2.</strong> Ezt követően a csoport egy előre, jól megtervezett útvonalat követve<br />
megtekinti a következőket:<br />
• szarvasmarhák<br />
• természetes füves területek (biológiailag értékes rétek)<br />
• művelt rét<br />
• legelő<br />
Ezeknél a megállóknál az elkészített oktatói segédanyagból tájékoztatjuk a<br />
diákokat a különböző organizmusok élőhelyeiről, a terület művelésének módjáról. A<br />
diákok életkorát figyelembe véve játékokat játszhatunk a különböző ökológiai<br />
modellek megértetése végett (1. munkalap).<br />
A következőkben a tanulmányút fő témaköreit ismertetjük:<br />
Szarvasmarha – „normális” életre van szüksége: mindennapos takarmányadag,<br />
hozzon jövedelmet a gazdaságnak, hatása a környezetre, más organizmusokkal<br />
való együttélése.<br />
Természetes füves terület – szerkezeti diverzitás. A diákokat 4-6 fő csoportokra<br />
osztjuk (mint az előkészítő feladatnál). A diákoknak meg kell számolniuk az egy kis<br />
területen (1m x1 m) található növényfajokat, a területet egy kötéldarabbal<br />
megjelöljük (1. munkalap használata). Ebből a feladatból a vezető felkészül, tehát<br />
hasznos tippeket tud adni a diákoknak, hogyan különböztessék meg és<br />
regisztrálják az egyes növényfajokat. A diákok nem fogják valamennyi fajt<br />
megtalálni és felismerni, de képet kapnak arról, hogy hogyan is lehet az egyes<br />
növényeket megkülönböztetni egymástól. Erre a feladatra 20 perc áll rendelkezése.<br />
Lettországban az 1 m 2 -en található növényfajok száma 20-60 között alakul.<br />
278
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
Művelt rét – a feladat hasonló az előbbiekben leírtakhoz, de ezt egy másik csoport<br />
végzi el. Az ő feladatuk sokkal könnyebb lesz, mivel a növényfajok száma messze<br />
alulmarad az előzőhöz képest (kb. 15 faj). Javasolt olyan helyet keresni, ahonnan a<br />
két réttípus közötti különbséget összehasonlíthatják és elemezhetik. Itt kellene<br />
elmondani a biodiverzitás jelentését, példákkal alátámasztva. A természetes<br />
füveket veszélyeztető néhány tényezőt is megemlíthetünk itt: bokrok benövik a<br />
területet (ezt jó lenne bemutatni), vagy az intenzív rétek kimerülése (<strong>2.</strong> munkalap<br />
használata).<br />
Legelő – a legelő különleges szerkezetének megmutatása, ahogy az állatok egyes<br />
füveket keresnek, a legelőn mozaikos szerkezet alakul ki. Ez a biodiverzitás<br />
megőrzésének egyik sikeres módja. Itt a diákok eljátszhatják az „Élet a réten”<br />
játékot (3. munkalap).<br />
A meglátogatott gazdaságtól függően egyéb, érdeklődésre okot adó helyet is<br />
meglátogathatunk a gazdaságon belül (pl. különösen öreg fát, nagyon-nagy követ<br />
vagy vizes területeket). De ezek mind kiegészítő lehetőségek, amit egy jól<br />
felkészült vezető be tud mutatni. Az előzőekben leírt bemutató módszereket és<br />
témaköröket be kell illeszteni a programba. A közös módszertani megközelítés<br />
alkalmazása javasolt, hogy a kirándulás és az azt követő elméleti beszélgetés – a<br />
csoportmunka eredményeinek a megvitatása – között kapcsolatot tudjanak<br />
kialakítani.<br />
Lezárás (30 perc)<br />
A lezárás két rövid <strong>rész</strong>re bomlik. Az első <strong>rész</strong>ben egy rövid versenyre kerül sor,<br />
ahol a biodiverzitással és gazdálkodással kapcsolatban megszerzett ismereteket<br />
teszteljük. A kérdésfeltevést követően az első diák, aki jelentkezik, mondhatja a<br />
választ. Minden helyes válaszért jutalom jár. Ennek eredményeként a diákok<br />
figyelni fognak és jobban megjegyzik a hallottakat. Ez a tevékenység elősegíti az<br />
aktív <strong>rész</strong>vételt és a gyors gondolkodást. Mindenki hallhatja és memorizálhatja a<br />
válaszokat.<br />
A második <strong>rész</strong>ben egy szélesebb kitekintést nyújtva a vidéki élet fő<br />
jellegzetességeit, valamint a biodiverzitás megőrzését szolgáló gazdálkodási<br />
modell – ami egyben gazdaságos mezőgazdasági modell is – kerül<br />
kihangsúlyozásra. A lezárást követően a vezető elköszön a diákoktól, akik<br />
visszatérnek az iskolába.<br />
NB. Rossz idő esetén minden gazdaságnak fel kell készülnie alternatív<br />
programokra. Az „Élet a réten” játék bent is játszható például. A kirándulás<br />
legoptimálisabb időpontja áprilistól júniusig terjed, amikor sok virág nyílik.<br />
Ugyanezt a programot lerövidítve is megszervezhetjük, amikor az előadás és a<br />
beszélgetés ideje csökken. Ekkor a tanulmányút 4 órán keresztül tart, ami kisebb<br />
diákoknál ideális lehet. Más<strong>rész</strong>ről a program kinyújtható 8 órásra, vagy akár<br />
hosszabb időtartamúra is. Az idősebb diákok bagoly-túrán is <strong>rész</strong>t vehetnek. Ez<br />
utóbbi esetben éjszakai szállásról és reggeliről is gondoskodni kell. Az értékelésre,<br />
beszélgetésre és összefoglalásra ekkor délelőtt kerülhet sor.<br />
Diákoknak kiadandó munkalapok (WH)<br />
Aktív tanulási programhoz javasolt munkalapok<br />
WH 1 Élet a réten - növények<br />
WH 2 Élet a réten – élőlények<br />
WH 3 ”Élet a réten” játék<br />
279
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
NÉV:<br />
2006_________.<br />
1. Élet a réten – növények<br />
Hány növényfaj él egy réten Jelölj<br />
ki egy akkora négyzetet, amekkorát<br />
lépni tudsz. Próbáld megszámolni,<br />
hogy hányféle növényt találsz ebben a<br />
négyzetben. Hasonlítsd össze az<br />
eredményt a többi csoportéval.<br />
Talált növényfajok száma:<br />
_________<br />
Ezeket a növényeket<br />
ismertem fel:<br />
Rajzolj le egy növényt, amit a<br />
réten találtál.<br />
Válaszolj a következő<br />
kérdésekre:<br />
• Mi az oka annak, hogy<br />
a különböző<br />
réttípusokon eltérő<br />
számú növényfajt<br />
találhatunk<br />
• Hogyan kellene a rétet<br />
gondozni, hogy ne<br />
csökkenjen a<br />
növények száma<br />
• Miért növik be a<br />
bokrok a réteket, ha<br />
nem gondozzák<br />
280
Természetes erőforrások és a mezőgazdaság<br />
NÉV: 2006<br />
<strong>2.</strong> Élet a réten – élőlények<br />
Ki hol lakik A megadott számok beírásával jelöld be a<br />
képen, hogy az egyes állatok és rovarok hol élnek (csak<br />
egy helyet jelölj meg, ami szerinted a legjob megoldás)!<br />
Jelölj be néhány más réten lakó állatot/rovart is, amelyek<br />
nem szerepelnek a listán.<br />
A réten lakik:<br />
1.haris<br />
<strong>2.</strong> poszáta<br />
3. róka<br />
4. mezei egér<br />
5. közönséges gyík<br />
6. énekes kabóca<br />
7. kerti pók<br />
8. sakktábla mintás lepke<br />
A rét lekaszálását<br />
követően hogyan<br />
változik meg ezeknek a<br />
réti lakóknak az élete<br />
Milyen kapcsolatban<br />
állnak egymással az<br />
élőlények a réten<br />
281
“Élet a réten” játék<br />
A projekt kezdetén különböző kártyákat készítünk olyan növények és állatok képével,<br />
amelyek természetes vagy művelt réten tipikusan előfordulnak (a kártya egyik<br />
oldalán a növény vagy állat képe és neve, a másik oldalon 1) természetes<br />
ellenségeinek listája (ami megeszi ezt az élőlényt), vagy 2) az adott élőlény fő<br />
tápláléka (amit eszik) található). Ezeket a kártyákat az ökológiai élelmiszer-piramis<br />
alapján állítjuk össze: többnyire növények, növényevők, első szintű ragadozók,<br />
másodszintű ragadozók. A vezető és a tanárok módszertani anyagot készítenek,<br />
hogy a diákok életkorának megfelelő szinten magyarázhassák el ezeknek az<br />
élőlényeknek a fő jellemzőit.<br />
A diákok körben állnak, és véletlenszerűen minden diák kap egy kártyát. Az egyik<br />
<strong>rész</strong>tvevő (aki növényt ábrázoló kártyát kapott vagy húzott) kap egy kötélcsomót,<br />
amit továbbad egy olyan diáknak, akinél az adott növényt evő élőlényt bemutató<br />
kártya van. Ő továbbadja a kötelet egy másik diáknak, akinél az előző diák kártyáján<br />
levő állattal táplálkozó állat található. Valamennyi diák fogja közben a kötelet. Így a<br />
kötélcsomó körbemegy. Az energia cirkulálását jól érzékelteti majd, ahogy a kötél<br />
körbejár. Ugyanakkor az összes <strong>rész</strong>tvevő számára a kölcsönös függőség láthatóvá<br />
válik.<br />
Amikor már minden diák tartja a kötelet, szünet következik. A hálót nagyon szorosan<br />
kell tartani. Most ökológiai zavaró tényezőket (fajok kipusztulása) viszünk a játékba.<br />
Például a réteket benövő bokrokat, ami néhány virágos növény kipusztulását<br />
eredményezheti, amire viszont egy lepkének van szüksége, amit egy madár<br />
megeszik, akit viszont egy róka eszik meg...<br />
Minden kipusztult fajt mutató kártyát tartó diák egy kicsit erősebben húzza a kötelet,<br />
hogy a kapcsolódó fajok is érezzék. Ekkor a kapcsolódó fajoknak kell meghúzni a<br />
kötelet erősebben. Egy kis idő után valamennyi diák érezni fogja az egyes fajok<br />
kipusztulásának az egész rétre kiható következményét.<br />
282
FOGD KI, ÉS EDD MEG<br />
A HORGÁSZBOTTÓL A FÜSTÖLT HALIG<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ, Lettország<br />
283
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
FOGD KI, ÉS EDD MEG<br />
A HORGÁSZBOTTÓL A FÜSTÖLT HALIG<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió:<br />
Lettország<br />
Projekt intézmény: Lett Vidéki Szaktanácsadó és Továbbképző Központ<br />
Cím:<br />
Fogj egy halat, és edd meg vacsorára<br />
Célcsoport:<br />
18 éves kor alatti csoport<br />
Együttműködő partnerek: haltenyésztő gazdaságok;<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Környezetvédelmi intézmények;<br />
Horgászfelszerelést áruló kereskedések;<br />
Oktatási intézmények;<br />
Turista információs központok.<br />
Rövid leírás (célok és tartalom)<br />
A modul célja – környezetbarát pihenés, egészséges életmód, egészséges étel<br />
népszerűsítése.<br />
Ennek a modulnak a gyakorlati megvalósítása során a felnőtt és fiatal <strong>rész</strong>tvevők<br />
megismerhetik a horgászást, a horgászfelszerelést, valamint hogyan kezdjenek<br />
hozzá ehhez a szabadidős tevékenységhez.<br />
A kezdéskor a <strong>rész</strong>tvevők megismerik a biztonsági előírásokat, a vonatkozó jogi<br />
szabályozókat és az elméleti hátteret – ezt követően élhetnek a lehetőséggel, hogy<br />
olyan gyakorlati, aktív tevékenységben vegyenek <strong>rész</strong>t, mint például a hal kifogása<br />
és a halétel elkészítése.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
A modul végrehajtása során a következő tanulási módszereket alkalmazzuk:<br />
• Feltáró jellegű<br />
o tanulmányút;<br />
o vizsgálatok (a <strong>rész</strong>tvevők egy tapasztalt horgász mellett<br />
megfigyeléseket végeznek – mint például az időjárás, a holdállás. A<br />
<strong>rész</strong>tvevők elmondják, hogy szerintük hogyan alakul a kapás aznap,<br />
majd ellenőrzik az előrejelzésüket.);<br />
• Párbeszéd jellegű<br />
o szerepjáték (a halak és horgászfelszerelések eltérései, csali<br />
kiválasztása, a horgászás menete, méretezés és főzés (füstölés,<br />
halleves készítése stb.);<br />
284
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
o beszélgetés, vita<br />
• Monológ jellegű - előadás<br />
Tevékenység időtartama (órában):<br />
15 óra (2 nap)<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI<br />
Nr. Szakasz Leírás Idő Eszközök<br />
1. Megérkezés, - A hely megismerése 20 perc<br />
felkészülés a - Találkozás a vezetővel<br />
workshopra - Kávészünet.<br />
<strong>2.</strong> A gazdaság<br />
rövid<br />
bemutatása<br />
3. Előadás<br />
- Gazdaság bemutatása,<br />
- Haltenyésztési<br />
tapasztalat,<br />
- A haltenyésztés előnyei<br />
és hátrányai,<br />
- Jövőbeli kilátások.<br />
- Horgásztérkép,<br />
- A területen érvényes<br />
biztonsági előírások,<br />
- A gazdaság<br />
környezetének jellemzői<br />
30 perc<br />
1 óra<br />
4. Szünet 10 perc<br />
5. Előadás,<br />
beszélgetés<br />
- Horgászási módok,<br />
- Szabadidős<br />
tevékenységek a víz<br />
mellett,<br />
- Horgásznaptár,<br />
- Horgászfelszerelés.<br />
6. Szünet - Ebéd 1h<br />
7. Gyakorlat - Munkalap a<br />
horgászfelszerelésről,<br />
- Csalikészítés,<br />
- Kisegítő eszközök és<br />
tartozékok,<br />
- Hal megfogása<br />
8. Szünet - Vacsora, éjszakai szállás,<br />
. Előadás,<br />
beszélgetés<br />
reggeli<br />
- Mérési módszerek<br />
- Hal elkészítése és<br />
hagyományos halételek<br />
- (füstölés, szárítás,<br />
olajban sütés, grillezés,<br />
főzés)<br />
10. Szünet - Kávészünet 15 perc<br />
11. Gyakorlat - Munkalap; halmérés<br />
- A fogás lemérése,<br />
- Halételek készítése<br />
(<strong>rész</strong>tvevő és segítője<br />
együttműködik)<br />
2 h Horgászásról és az<br />
időjárás szerepéről<br />
szóló könyvek,<br />
horgászfelszerelések<br />
bemutatása<br />
5h<br />
3h<br />
1. munkalap<br />
Csali<br />
Horgászfelszerelés<br />
Halételek receptjei,<br />
speciális halételek<br />
~4h <strong>2.</strong> munkalap<br />
Mérés eszközei és<br />
tartozékok<br />
285
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
Előkészület/végrehajtás<br />
A program képzési szakasza előtt az esetleges balesetek elkerülése érdekében<br />
oktatás és vizsga javasolt. A biztonsági előírások ismeretét beszélgetés során<br />
ellenőrzik. Valamennyi <strong>rész</strong>tvevő aláírja a balesetvédelmi intézkedéseket.<br />
A horgászást bizonyos korlátozások szabályozzák – egyes halfajokra szezonális<br />
korlátokat (tilalmi időszakot) határoznak meg. A vezetőnek előzetesen informálnia<br />
kell a <strong>rész</strong>tvevőket ezekről a korlátozásokról.<br />
Ennek a modulnak a gyakorlati megvalósítása azt jelenti, hogy a <strong>rész</strong>tvevők<br />
ismeretlen területen járnak, tehát a gazdálkodónak/vezetőnek meg kell ismertetnie a<br />
terület egyes különlegességeit (medencék, mocsaras terület stb.).<br />
• Gazdaság rövid bemutatása.<br />
A <strong>rész</strong>tvevők megismerik a gazdaságot – az egyes különleges munkafolyamatok,<br />
gazdaság története, jövőbeli kilátások, haltenyésztés előnyei és hátrányai, környezeti<br />
és társadalmi tényezők a gazdaságban és környezetében.<br />
• A horgászással kapcsolatos különleges információk:<br />
o Horgászás módszerei (horgászás úszóval, villantóval, műlegyezés,<br />
jéghorgászás stb.)<br />
o Víz melletti szabadidős tevékenységek (csónakázás, úszás,<br />
búvárkodás)<br />
o Horgásznaptár (ívás ideje, az egyes halfajok milyen vízben élnek,<br />
növekedés időtartama stb.)<br />
o Horgásznaptár – időjárás és a nap folyamán a legmegfelelőbb időpont<br />
a horgászásra;<br />
o A horgászás (halászás) alapjai;<br />
o Halfeldolgozás;<br />
o A hal elkészítésének és fogyasztásának hagyományai.<br />
A <strong>rész</strong>tvevők számára mindezek az információk lényegesek, hogy jó kapásuk legyen.<br />
A <strong>rész</strong>tvevőknek ismerniük kell a horgászásra legalkalmasabb időt, az időjárás és a<br />
szél hogyan befolyásolja a halakat és a horgászást.<br />
A tapasztalt horgászok bemutathatják a legjobb megoldásokat, hogy hogyan érhető<br />
el a legjobb eredmény.<br />
A szakértő ismerteti a <strong>rész</strong>tvevőknek a horgászási módokat, például, hogy milyen<br />
halakat lehet a partról, és melyeket csónakból kifogni, stb. A sikeres horgászás<br />
érdekében a <strong>rész</strong>tvevőknek meg kell mutatni a horgászfelszerelést, melyik<br />
felszerelés milyen horgászási módnál használható.<br />
A <strong>rész</strong>tvevők megismerik a különböző horgokat, zsinórokat, botokat, orsókat.<br />
Az elméleti <strong>rész</strong>t követően a <strong>rész</strong>tvevők kézhez kapják az 1. munkalapot.<br />
• Előadás- beszélgetés – a terület megismerése és az egyes speciális kérdések<br />
megvitatása:<br />
o Horgászengedély<br />
o A területen érvényben lévő biztonsági előírások (víz mellett, tűz,<br />
elektromos készülékek)<br />
o A gazdaság és környékének sajátosságai.<br />
286
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
• Gyakorlati <strong>rész</strong>:<br />
Az elméleti szakaszt követően a <strong>rész</strong>tvevőknek lesz egy kis ideje felkészülni a<br />
horgászásra – csali elkészítése, horgászfelszerelés előkészítése.<br />
A horgászást követően a <strong>rész</strong>tvevők kitöltik a <strong>2.</strong> munkalapot. Horgászás után a<br />
<strong>rész</strong>tvevőknek meg kell mérniük és tisztítaniuk a halat.<br />
A <strong>rész</strong>tvevőknek bemutatunk néhány halreceptet, különböző halételeket – mely halak<br />
alkalmasabbak olajban kisütésre, melyek a füstölésre.<br />
o Halfajtól függően különböző csalik készítése;<br />
o Horgászfelszerelés kiválasztása;<br />
o Hal fogása minden időben és az egész nap során;<br />
o Halak hőkezelése;<br />
o A mérés, pikkelyezés művészete;<br />
o Halételek készítése;<br />
o Horgásztörténetek.<br />
Oktatási anyagok.<br />
A modul végrehajtása során az alábbi oktatási anyagok használata javasolt:<br />
- horgászoknak íródott szakirodalom;<br />
- horgászfelszereléseket bemutató prospektusok;<br />
- szabadidős tevékenységeket bemutató prospektusok;<br />
- szakácskönyvek;<br />
- filmek és fényképalbumok.<br />
Résztvevőknek kiadandó munkalapok (WH)<br />
Aktív tanuláshoz javasolt segédanyagok<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
Halat készülök fogni<br />
Haltól a füstölt halig<br />
A horgászás típusai, halfogás alapjai és az elsődleges<br />
(feldolgozási) műveletek<br />
287
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
1. munkalap<br />
Halat készülök fogni (horgászbottól a halig)<br />
Mit vigyek magammal a horgászatra (jelöld számokkal: 1 –szerintem a legfontosabb,<br />
2 –kevésbé fontos stb.) Tegyél további eszközöket a listához, ami hiányzik:<br />
Ásó<br />
Liszt<br />
Alkohol<br />
Kártya<br />
Anyós<br />
Vödör<br />
Sátor<br />
Horgászbot<br />
Víz<br />
Orsó<br />
Kés<br />
Légy<br />
Horog<br />
Csónak<br />
288
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
<strong>2.</strong> munkalap<br />
Haltól a füstölt halig<br />
Tedd az alábbi, a füstölt hal készítésének munkaműveleteit<br />
helyes sorrendbe (írj még be munkákat, ha szükséges)<br />
Hal megmosása<br />
Hal pácolása<br />
Hal tisztítása<br />
Méretezés (osztályozás)<br />
Füstölés<br />
Hal fűszerezése<br />
Hal elkészítése tradicionális receptek<br />
alapján<br />
Halfilé készítése<br />
Hal leütése<br />
Szétszedés<br />
A legjobb módszer a hal leölésére<br />
A Te recepted:<br />
A horgászás típusai, halfogás alapjai és az elsődleges feldolgozási műveletek<br />
Tavaszi csukahorgászás.<br />
Olyan tavakon, ahol csak a partról lehet horgászni, a siker 70%-ban a víz ismeretétől<br />
és a jó megfigyelőképességtől függ. Ebben az évszakban előszeretettel látogatom<br />
meg a gyerekkoromból ismert tavakat. Az egyedül dolog, ami igazán fel tud<br />
bosszantani, az orvhalászok hálója; minden más a csukahorgászáshoz kötődik<br />
tavasszal.<br />
Az új tavi növények még nem nőttek meg, a víz még hideg és a csukák éppen<br />
befejezték az ívást. Ezt „egy jó kezdetnek” is mondhatnánk. Május első és második<br />
napján – a szezon kezdetét már magunk mögött tudhatjuk. Ezeken a napokon a<br />
csukák hangulata még nagyon álmos a tél után, és jellemző a „szezonnyitó láz”.<br />
289
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
Lehet, hogy a ragadozó becsap, de május első napjaiban olyan az ember érzése,<br />
hogy kigúnyolják.<br />
Az igazi horgászérzés egy vagy két héttel ezután jön meg. Ekkor mindennapossá<br />
válnak a langyos esték, amikor kellemes lassú szél fúj a madarak énekétől kísérve.<br />
És az egyedüli fontos dolog, hogy nem szabad sietni.<br />
Horgász – ez egy diagnózis –, és ez a megállapítás közvetlen kapcsolatban áll a<br />
csukával. Bármit is csinálsz, májusban (és a többi keserves 11 hónap során) az<br />
időjárási viszonyokat a csuka szempontjából nézed. Csak azt írom le, amit tényleg<br />
érzek.<br />
A sikeres kapáshoz tavasszal a szél szinte 100%-ban szükségeltetik. De lehetőleg<br />
nem a hideg keleti vagy az északi, inkább a nyugati vagy dél-nyugati szélre van<br />
szükség. Ezért mondom – ne siess! Ugyanezt érzi az ember a szokásos tavaszi kerti<br />
munkáknál, amit a családdal közösen végzünk. És a szokásos munkáknál<br />
folyamatosan szagold a levegőt.<br />
A tavak partján érezhető „valaki kinyitotta az égi hűtőszekrényt” érzés általában azt<br />
jelenti, hogy nem lesz kapás. Folyók mellett ez az érzés nem ennyire határozott. A<br />
csukák által kedvelt vízi növények még nagyban nőnek a nap felé, még csak<br />
bontogatják a hajtásaikat. Ez azt jelenti, hogy még hiányzik a biztos menedék. A<br />
halnak nincs meg az a szokásos vízparti rejtőzködő helye, ahonnan támadni szokott.<br />
Kénytelen az ’árnyékból’ támadni. Ezért meg kell próbálnunk megérteni, hogy ez az<br />
’árnyék’ hol is van a vízben. Az ’árnyékról’ általában úgy tartják, hogy az előző évi<br />
vízi növények maradványainál, vagy mély sarkoknál található. Hasonlóan az előző<br />
évi nád maradványai is, vagy a mély homokos folyosók szélei is megfelelőek, habár<br />
én a legelső változatot <strong>rész</strong>esítem előnyben.<br />
A csuka – lévén, hogy ragadozó – ikrarakást követően egyre többet eszik, bár a víz<br />
hőmérséklete még nem eléggé magas ahhoz, hogy a táplálékot olyan gyorsan<br />
eméssze meg mint nyáron. Ezért hűségesen követik a veresszárnyú koncér, küsz és<br />
ezüstös dévérkeszeg rajokat, hogy elkaphassák a prédát, amint üres a gyomruk. Így<br />
vagy úgy, ha a préda feltűnik, akkor biztosak lehetünk benne, hogy a ragadozó is a<br />
közelben van.<br />
Tél után egy kicsit mindig elképzelhetetlennek, hihetetlennek tűnik a horgászás –<br />
milyen lesz a kapás A közép- vagy felsőfokú végzetséggel rendelkező Homo<br />
sapiens, valamint az a tény, hogy a ragadozó ráharap a dobozból éppen hogy kivett<br />
csalira, egy kissé szokatlannak tűnik. Ennek ellenére, megtörténik. Mivel zavarja meg<br />
a csali a csukát, és a csuka miért kapja el<br />
Először is a csalihal a zavaró tényező. Ha a nyelési ösztön nagyon intenzív, akkor<br />
bármi, ami más színű, más irányba mozog vagy más hullámot bocsát ki, felkelti a<br />
csuka érdeklődését. Ebben a pillanatban a kapás még meglehetősen távoli. Ha az<br />
evező beszélni tudna Pánikban és félelemtől dadogva folyamatosan kiabálna,<br />
nagydarab faforgácsokról kiáltozna!<br />
A kapást az eredményezi, ha a csalihal megpróbál elrejtőzni, menedéket találni a<br />
part menti vízinövények vagy nád között. A húzás sebességének megváltozása, az<br />
alámerülés vagy gyorsulás is kapást hozhat.<br />
A Rapala wobblerrel horgászók mind azt állítják, hogy kétes kapás esetén a passzív<br />
halat úgy lehet a leghatékonyabban felpörgetni, ha a csalit a lehető legnagyobb<br />
sebességgel felorsózzuk. Bedobás után – amint a horog elmerül a vízben – kezdjük<br />
el olyan gyorsan visszatekerni, mintha tűz égne a fejünkben...<br />
A következő momentum, ami a halat provokálja – „mi volt ez” A Babīte legjobb<br />
specialistái nyáron vagy ősszel a legjobb kapást akkor érik el, ha fekete, alul<br />
290
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
alumínium-szerűen kinéző horgot használnak. Hogy ez vicc volt Szerintem ez a „mi<br />
volt ez” momentum beindulása.<br />
Amikor a vízben húzzuk, akkor a hal valamennyire elkülöníthetetlennek tűnik. Nehéz<br />
megkülönböztetni a csali sötét színe miatt, mivel gyorsan tekerjük, vagy mivel a<br />
mozgás a periférikus látás szélén történik (a hal nem nagyon látja a zavaró horgot).<br />
Az eredmény ahhoz hasonlít, mint ahogy az áruhiány idején a hölgyek viselkedtek –<br />
„Nem tudom, hogy szükségünk van-e rá, de megvettem, mivel ez volt az utolsó<br />
pár...”.<br />
A lapos-széles wobbler és a gumihal használata szintén igazolt. A haltenyésztéssel<br />
foglalkozó specialisták tisztában vannak a halgerinc deformációival. A halakhoz értők<br />
talán a szupermarketek halas tartályaiban is találkoztak olyan pisztrángokkal,<br />
amelyeknek furcsán elferdült hátgerincük volt. Mintha púposak lettek volna. Ezt a<br />
hátgerincsérülést meglehetősen gyakran elszenvedik a halivadékok a tenyésztés<br />
korai szakaszában. A szlengben ezeket a halakat ’penny’-nek hívják. A természetes<br />
’penny-k’ a ragadozók alapvető célpontjai, mivel kevésbé mozgékonyak, könnyen<br />
észrevehetőek és elkaphatók. Ezért mielőtt otthon hagynád a hordó-formájú wobblert<br />
– kétszer is gondold meg.<br />
Jó látási viszonyok esetén a csukának valamilyen fényes dolgot, vagy máshol élő<br />
halfajt is felkínálhatunk. Itt megemlíthetjük a villantó és az ingola lárva, a folyami<br />
rákot és bogarakat imitáló wobblerek hasonlóságot. Habár, a villantóknál más a<br />
helyzet. Az elmúlt évben Engure-nél ezüst-zöld villantó kellet használni. A csuka és a<br />
vörösszárnyú keszeg figyelmét más színű csalival is fel lehet kelteni, de kapást csak<br />
a megfelelő színnek tudunk elérni. Nagyszerű pillanat, amikor a csuka vagy hat<br />
méterről megszemléli, majd megközelíti a horgot, meggyőződik arról, hogy<br />
megfelelő-e a színe, majd ha mindent rendben talál, bekapja azt egy rövid<br />
csobbanással! Sok halat – nemcsak a csukát – csal meg a periférikus látás.<br />
Hogy precízek legyünk, a fényviszonyokat is nagyon jól ki tudjuk használni – a<br />
napnak a fényszegény időszakában, amikor a halak aktívak. Ezért a szélcsendes<br />
napokon, amikor semmi sem kelt hullámokat a halak megzavarásához – nehogy<br />
időben észrevegyék a veszélyt –, a felhős idő fontos tényező lehet. Vagy ami még<br />
jobb – a szitáló eső. Az ilyen eső állandó hangot ad a vízfelszínen, és gyakorlatilag a<br />
hal a horgász jelenlétének semmilyen gyanús jelét nem tudja felfedezni.<br />
Az említettek miatt a felhős napok mindig jobban megfelelnek a parti horgászáshoz,<br />
mint a tiszta napos idő. Más<strong>rész</strong>ről nem ülhetünk heteken keresztül az ablak mellett<br />
a csukahorgászáshoz megfelelő időre várva. Meglehetősen gyakran még ezelőtt kell<br />
aktivizálnunk magunkat.<br />
Mit tegyünk, ha a fenti, csukahorgászáshoz tökéletes körülmények nem adottak<br />
Akkor a <strong>rész</strong>leteken kell dolgoznunk. Először is, a hal titkosszolgálat eszközeit kell<br />
elővennünk.<br />
Szerinted Mr. Olte mindig divatos ruhát visel, hiszen ő a „Cope” (Kapás) című műsor<br />
vezetője Nem. Ha tökéletesnek egyáltalán nem mondható időjárási viszonyok<br />
között megyünk horgászni, akkor fel kell öltöznünk. Ha túl sok a fény, akkor saját<br />
magad árnyékold le magadat.<br />
Ha ragyogó napsütésben állsz, megpróbálod észrevenni, hogy mi van az árnyékban<br />
– semmit sem fogsz látni a fény zavaró hatásától. Más<strong>rész</strong>ről ha árnyas helyen állsz,<br />
tökéletesen láthatod az udvarban civakodó kakast. Ezen kívül még a darázsfészket<br />
is megpillanthatod a tető alatt. Ezért van szüksége a horgászoknak napellenzős vagy<br />
széles karimájú kalapra.<br />
Ahhoz, hogy még jobban láthasd, hogy mi van a vízben, javaslom a polarizáló<br />
szemüveget. Figyelembe véve, hogy a mi tavaink többé-kevésbé mocsarasak, én a<br />
291
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
fényes olíva színű szemüveget javasolnám. A drágább szemüveget tovább tudod<br />
használni, de az olcsóbbak hamar megkarcolódnak. Talán mondanom sem kell, hogy<br />
a szemüveget tegyük a tokjába, és ne tartsuk ugyanabban a zsebben, mint az autó<br />
kulcsait.<br />
Most itt az ideje, hogy megnézzük a sikeres parti horgászáshoz szükséges<br />
eszközöket.<br />
Ha csukára horgászunk, a legnagyobb vitát a horgász előke zsinórok és a<br />
karabinerek. váltják ki. Szükségünk van zsinórra (előkére) a csukahorgászáskor Én<br />
már nyolc éve azt mondom, hogy használjunk vagy ne használjunk előkét – ezt az<br />
első kifogott csuka után ítéljük meg. Ha a csalit mélyen lenyelte és biztos volt a<br />
kapás – én inkább a használatát választom. Ha a horog a kifogott hal szájának<br />
éppen csak a szélén akad meg, vagy ha túl sok üres visszatekerés van – talán<br />
szerencsésebb leszedni a előkét.<br />
Ugyanakkor kétségkívül szükségünk van a villantó műcsalira és csomó-erősítő<br />
ragasztóra. A gyakorlatban elég sűrűn horgászok nagyon drága horgokkal és ezért a<br />
zsinórt mindig a villantóval együtt szettben használom.. Hosszú élettartamú<br />
villantókat és karabinereket gyárt az „Owner” és a „Lucky John”, én 31 cm-es piros<br />
és kék sorozatú előkét használok a Canelle-től. Ezeknek a leggyengébb pontjuk a<br />
karabiner és az előke összekötése. Az szinte teljesen biztos, hogy horgásznapon<br />
legalább egy előke elvész. Ha vízinövénybe akad, bármely anyagú előke megnyúlik<br />
és elhajlik. Érdekes gyakorlat Litvániában a halászzsinór használata. Tavaly a Salmo<br />
Lutz vezetői a Lucky John Fesztiválon bejelentették, hogy egyszálú 0,18 mm-es<br />
zsinórral fognak horgászni. Ilyen méretű zsinórt a pisztráng horgászat<br />
világbajnokságán használtam.<br />
A litvánok nem maradtak hal nélkül, de hozzátették, hogy számos villantót<br />
elvesztettek<br />
Tavasszal partról történő horgászat esetén megmaradok az egyszálú 0,25 cm-es<br />
zsinórnál. Pergetés A parti horgászatnak nagyon sok jó sajátossága van. Még kis<br />
átmérőjű zsinórral is elég erős. Napos időben, vagy ha a hal messze van a parttól<br />
ezek a sajátosságok meghatározó szerepet játszhatnak. Függetlenül az orsó<br />
zsinórral való töltöttségétől a 0,1 cm-es pergetett<br />
(csavart) zsinór néhány 10 méterrel tovább dobható mint a hagyományos 0,25 cm-es<br />
zsinór.<br />
Más esetben, ha nem a távolság a meghatározó tényező, tiszta vízben a hal<br />
hamarabb észreveszi a pergető zsinórt és nem kap. Biztosan állíthatom, hogy a süllő<br />
fél a legjobban a finom <strong>rész</strong>letektől.<br />
A pergető zsinór jobb érzést biztosít és jobban játszik a villantóval. Gyakorlott<br />
horgász pergető zsinórral jobban észleli a meder állapotát, mintha radart használna.<br />
Más<strong>rész</strong>ről a pergető zsinór használata esetén a halnak nagyobb esélye van, hogy<br />
rázza a horgot a zsinór keménysége miatt. A horog sérülést okoz a felső száj<strong>rész</strong>en,<br />
mely széthasad, így a hal kiugorhat.<br />
Az egyszálú zsinór rugalmasabb és kevésbé karcol. Összehasonlítva a csavarttal<br />
csendesebb. A pergető zsinór visszacsévéléskor néha olyan zajt kelt mely zavarja a<br />
halat.<br />
Ezt a zajt nem lehet elkerülni csak csökkenteni a horgászbot szögének a csévélés<br />
irányához igazodó állításával.<br />
Mikor a parti horgászatról beszélünk, azt jelenti, hogy a zsinór legyen elég erős<br />
ahhoz hogy akkor is ki lehessen húzni a vízből, ha beakad a növényzetbe.<br />
292
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
Érdekes pillanat mely sok villantó elvesztését okozta – a villantókat a növényzetből a<br />
lehető intoleránsabb módon kell kiszabadítani. Ez azonban nem azt jelenti, hogy<br />
meggondolatlan karmozdulatokkal eltörjük a jó horgászbotot. Nem, én arról beszélek,<br />
hogy a növénybe vagy nádba történő elakadás pillanatában a kiszabadítás legjobb<br />
módszere rövid és éles emelő mozgatások alkalmazása. Minden vízinövénynek<br />
függőleges struktúrája van ezért különösen ellenállók a függőleges emeléssel<br />
szemben, de nem ellenállók a vízszintes mozgatásokra Ha a használt villlantót<br />
elakadáskor lassan és érzékenyen húzzuk, a növény hosszanti irányban megfeszül<br />
és a villantó nem mozdítható. Gyors és éles húzás az elakadás pillanatában a<br />
levelek elengedhetik a villantós horgot és a sport folytatódhat.<br />
Botok. A parti horgászat előnye a hosszabb bot használata. Hosszabb<br />
dobótávolsággal könnyebb vezetni a villantót a növények között, de nehezebb a<br />
bozótban a járkálás és nagyobb a lehetősége annak, hogy eltörik a bot. Világos,<br />
hogy a viszonylag jobb botok azok, melyek melyeken a gyűrűk jobb minőségűek. Így<br />
a parti horgászatra használt botok ne legyenek rövidebbek 2-4 méternél - nehéz<br />
eldobni a villantót, ha a bot vége nem hosszabb mint a nád teteje. Mindazonáltal egy<br />
horgászbot ne legyen hosszabb 3,5 méternél. A hosszabb botokat nehezebb kezelni.<br />
Számomra legmegfelelőbb bot kétkezes, 207m hosszú erős rugózással, de aránylag<br />
könnyű 20-40 g mértékű.<br />
Villantók. Ebben a témában a legnehezebb tanácsot adni. Úgy gondolom hogy a<br />
legjobbak azok a villantók melyeket hiszel. Én méretesebb körforgókkal horgászok.<br />
Ezek ellenállóbbak érezni a húzás során az ellenállást és az akadályokat, melyek a<br />
villantó útjába kerülnek. Így becsülhető a víz alatti környezet mely hozzásegít a<br />
ragadozó tartózkodási helyének meghatározásához. A körforgót lassabban lehet<br />
emelni, mint a kanál alakút vagy a gumihalat, így a ragadozó halnak több esélye van<br />
elkapni a csalit. Azon kívül a körforgó vibrációja izgalmasabb. Természetesen a<br />
legutolsó élmény ezüst villantóval sikerült noha nem ez a meghatározó tényező. A<br />
Mindennapi horgászatban egy másik <strong>rész</strong>letet gyakran is elfelejtünk- változtatni a<br />
villantó játékát.(mozgatását)<br />
A merülő horgászatot elkerülve gyors csévélésekkel és a villantó változatos<br />
mozgatásával a nád és minden mást félretéve között flörtölve a csukával, magunk<br />
irányítjuk a kapást. Nagy és fényes vobblerekkel (kanalas villantó) horgászva melyek<br />
célja csak a ragadozó ösztön felkeltése, és a fémelőke használata élesebb erősebb<br />
élményt (fárasztást) eredményez.<br />
És végül egy utolsó bekezdés magáról a szegény ragadozóról. Tavasszal én<br />
inkább délután vagy este szeretek horgászni. Ekkor a halak aktívabbak, mivel a víz<br />
lassan felmelegszik, és a nap második felében az idő is melegebb. Ezenkívül enyhe<br />
szélben a vízfelszín legmelegebb <strong>rész</strong>ét – ahol a halak a legaktívabbak – szélirányba<br />
fújja a szél. Ez azt jelenti, hogy szélárnyékban a halak sokkal passzívabbak és<br />
éppen ezért nehezebb kifogni őket.<br />
Ha horgászni készülünk, tartsuk észben, hogy mi okosabbak és erősebbek vagyunk<br />
a csukánál, és ne tekintsük őket osztályellenségnek. Az embernek nem kell bosszút<br />
állni minden egyes megevett vagy tönkretett veresszárnyú koncérért. Azért megyünk<br />
horgászni, hogy jól érezzük magunkat, és siker esetén hazavihessünk néhány<br />
halfarkat vacsorára. A rendeletben meghatározott öt megtartható halat nem kell<br />
293
Fogd ki és edd meg. A horgászattól a füstölt halig<br />
kötelező érvényűnek tekinteni. Az ipari horgászást szabályozó rendeletekben a<br />
minimális csukaméretet felemelték 50 cm-re. Habár ezek a rendeletek nem<br />
kötelezőek a horgászokra nézve, azért inkább gondolkodjunk kétszer is. A vadászok<br />
is óvják a perspektivikus állatokat azért, hogy később értékesebb trófeákhoz<br />
juthassanak.<br />
Sok sikert kívánok a hódok építette parti „horgászcsapdák” elkerüléséhez, és<br />
kreativitást a csukahorgászáshoz.<br />
294
VESZÉLYEZTETETT VÍZ<br />
ÚTLEVÉL A VÍZBÁZIS VÉDELMÉHEZ<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara, Franciaország<br />
295
Veszélyeztetett víz<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
VESZÉLYEZTETETT VÍZ<br />
ÚTLEVÉL A VÍZBÁZIS VÉDELMÉHEZ<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió:<br />
Projekt intézmény:<br />
Bretagne, Franciaország<br />
Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
Cím:<br />
Veszélyeztetett víz; Útlevél a vízbázis védelméhez<br />
Célcsoport: 8 - 10 éves gyerekek ;<br />
szélesebb értelemben bárki (diákok, felnőttek, turisták)<br />
Együttműködő partnerek:<br />
o Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
o Vegetal (Arvalis) Műszaki Intézet<br />
o Környezetvédelmi egyesületek: Eau et Rivières de Bretagne;<br />
CPIE – Környezeti Kezdeményezések Központja<br />
o Oktatási központok: CEMPAMA, Agrocampus,<br />
Mezőgazdasági iskolák<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom):<br />
Bretagne mezőgazdasága versenyképes és dinamikus, sertés- és<br />
szarvasmarhatartásra specializálódott. Ennek következtében a tehéntrágya hatással<br />
van a vízminőségre, és az évek során nitrogén problémákat okozott. Napjainkban a<br />
farmerek megváltoztatták a gazdálkodási gyakorlatot, és gyakran igyekeznek<br />
előtérbe helyezni a vízminőség fontosságát úgy, hogy gazdasági és termelési<br />
céljaikat is elérjék.<br />
Mivel mindannyian ugyanazt a vízbázist használják, a „Veszélyeztetett víz” modul a<br />
farmereket, vidéki és városi embereket igyekszik összehozni a víz témakörén<br />
keresztül. A modul igyekszik választ adni a vízbázis működésére és az ott lezajló<br />
folyamatokra vonatkozó kérdésekre, valamint bemutatja az új mezőgazdasági<br />
gyakorlatot.<br />
Mi is történik az esőtől a vízcsapig Milyen veszélyeknek van a vízbázis kitéve<br />
Az emberek informálása és a vízbázis védelme iránt érzékenyebbé tétele (ami azt<br />
jelenti, hogy otthon, a közösségben is védjék a vízbázist, alkalmazzanak új<br />
mezőgazdasági eljárásokat stb.) a modul célját, és várható eredményét adják.<br />
A modul elsősorban a „Víz és ember az Odeti vízbázis területén” füzeten, mint<br />
oktatási eszközön alapul. A füzet célja, hogy informálja az embereket a víz<br />
296
Veszélyeztetett víz<br />
körforgásáról a földtől a tengerig, bemutassa, hogy a vízbázis területén folytatott<br />
emberi tevékenységnek milyen hatásai vannak.<br />
A „Veszélyeztetett víz” modul megvalósítása során vizes élőhelyeket vagy vízzel<br />
kapcsolatos helyszíneket látogatunk meg (pl. szennyvíztisztító, mocsár,<br />
szivattyúállomás, mezőgazdaság vagy az ipar és a víz kapcsolata stb.) helyi<br />
eseményekhez kapcsolva; ekkor ismertetjük a vízbázis modelljét és adjuk át a<br />
füzetet.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
A modul tartalma számos oktatási partnerrel közösen került kidolgozásra. Mivel több<br />
helyszínt is meglátogatunk, a „Veszélyeztetett víz” modul az alábbi oktatási<br />
anyagokat tartalmazza:<br />
- Vízbázis modellek és illusztrált poszterek;<br />
- „Víz és ember az Odeti vízbázis területén” oktatási füzet.<br />
A modul megvalósítása során bemutatókra, valamint a vízbázis területén található<br />
vízzel kapcsolatos helyszínek (szennyvíztisztító, folyóparti jelentős pontok, víz és<br />
mezőgazdaság, víz és ipar kapcsolata) meglátogatására kerül sor. A diákok, turisták<br />
és a <strong>rész</strong>tvevő felnőttek megtekinthetik ezeket a helyeket és kézhez kapják a<br />
vízbázist bemutató füzetet.<br />
A gazdaságban történő bemutató során végzendő feladatok a vízbázis modellel<br />
függenek össze, például a víz mozgásának bemutatása a felszínen és a talajban.<br />
A füzet a tanárok munkáját is segíti a víz témakör bemutatásában, például egy<br />
helyszín meglátogatását követően.<br />
A tevékenységek lehetővé teszik a fiataloknak és az érdeklődőknek, hogy megértsék<br />
a víz körforgását, és mindenki képet kapjon a vízminőség veszélyeiről.<br />
A tevékenység időtartama (óra)<br />
Maximum 20 fő <strong>rész</strong>ére fél és egy napos foglalkozás a vízbázis területén, amikor a<br />
különböző vízfelhasználási módokat ismerik meg a különböző helyszínek<br />
meglátogatása során.<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
Bemutatás/motiváció:<br />
A „Víz és ember a vízbázis területén” füzet készítése számos szakembert mozgatott<br />
meg a térségben, a környezetvédelmi oktatóktól kezdve a Kereskedelmi és<br />
Iparkamara környezetvédelemért felelős szakértőin keresztül, halászoktól a<br />
hajósokig ...<br />
A füzet tartalmának összefoglalása:<br />
A tartalom értékelése és az előadások felülvizsgálata céljából egy oktatási csoport<br />
állt össze. Ez a csoport ellenőrizte azt is, hogy ez az oktatási eszköz ténylegesen<br />
hozzáférhető legyen a nagyközönség számára. A csoport figyelmesen<br />
297
Veszélyeztetett víz<br />
áttanulmányozta a füzetet, hogy a lehető legjobb érthetőség céljából a megfelelő<br />
szavak és magyarázatok kerüljenek bele.<br />
A beszélgetések egyik kérdésköre, hogy hogyan lehet a multiplikátorok tudatosságát<br />
fokozni a feladatok/tevékenységek kommunikálásához. A túl sok, szakszöveggel<br />
kevert magyarázatot nem könnyű megérteni a <strong>rész</strong>tvevőknek. Ezért az átlagember<br />
felé irányuló jobb kommunikáció megvalósítása céljából további képzéseket kell<br />
kidolgozni.<br />
A füzetben található egy szójegyzék, a fő oktatási partnerek rövid bemutatása,<br />
információ a vízbázis területén, annak védelmében tett helyi intézkedésekről és<br />
nemzeti kezdeményezésekről.<br />
Célközönség<br />
A füzet legfontosabb tartalmi <strong>rész</strong>eit egy 10 éves gyermeknek meg kell tudnia érteni.<br />
A füzet a fél és egy napos foglalkozások kiegészítője, melyek során a vízhasználatot<br />
és a vízbázist ismerhetik meg azok a bretagne-i emberek és az iskolai szünetek<br />
turistái, akik érdeklődnek vagy érzékenyek a téma iránt. A modul a tanárok<br />
érdeklődésére is számot tart, akik az általános iskolákban a víz témakörét dolgozzák<br />
fel a gyerekekkel.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
A modul célja, hogy felfedezzük a víz útját a vízbázis területén. A felszínről az óceán<br />
felé tartó áramlást bemutatva a modul a víz különböző útjait mutatja meg a<br />
célközönségnek. A víz útját nyomon követve a látogatók felfedezhetik a speciális<br />
vízhasználati formákat, az egész vízbázis működésének folyamatát. A jobb<br />
megértésnek köszönhetően az emberek talán nagyobb figyelmet fordítanak a<br />
vízbázis védelmének.<br />
• A vízbázis működése: vízbázisnak nevezzük azt a területet, ahol az esővíz<br />
egy specifikus területre összeszivárog; vonatkozik a gyűjtőmedencére,<br />
amelynek területén különböző területek szakemberei tevékenykednek. A<br />
forrásoktól a torkolatig, valamennyi vízbázis – a vízgyűjtő medence –<br />
földrajzilag behatárolható hegyek, dombok vagy hegyormok által, amiket<br />
vízválasztóknak hívunk.<br />
vízválasztó<br />
Szivárgás: a víz fentről a talajba szivárog <br />
Vízbázis modell<br />
Áramlás: a víz a felszínről lefolyik <br />
298
Veszélyeztetett víz<br />
Mivel általános iskolákról van szó, ezekben az iskolákban a víz körforgása<br />
fontos <strong>rész</strong>e a tananyagnak. A gyerekeknek meg kell érteniük a vízbázis<br />
jelentését és a víz mozgását, mint például a növények lélegzése, áramlás, a<br />
víz leszivárgása a talajba a vízzáró rétegig.<br />
• A források, patakok és folyók néha nagyon fontos<br />
vízszintes vízi utakat képviselnek (vízföldrajzi hálózat).<br />
Minél kötöttebb, jobban vízzáró a talaj, annál nagyobb<br />
számban található vízi út a területen. A vízbázis területén<br />
a fő- és mellékfolyók különböző ipari és mezőgazdasági<br />
célra használt földterületekről gyűjtik a vizet; ezek a<br />
tevékenységek nagyban módosíthatják a vízminőséget.<br />
Minden egyes folyó természetes különleges<br />
tulajdonságokkal bír; meghatározó folyás, horgászás<br />
vagy sport célokra való használhatóság... mindezek arra motiválják az<br />
embereket, hogy gondozzák és védjék a folyókat. A modul ezen <strong>rész</strong>e a<br />
gyerekeket célozza meg.<br />
• A vizes területek különleges térségek. A folyótorkolatok, vizes területek<br />
gyakran különlegesen védett területek közé tartoznak, ahol számos madár<br />
talál menedéket, élelmet és szaporodásra alkalmas helyet. A<br />
környezetvédelmi oktatók különböző feladatokat javasolnak a vizes területek<br />
flóra és faunájának felfedezésére. Ahhoz, hogy ezeket a területeket –<br />
folyótorkolatokat és a biodiverzitást – megvédjük, az embereknek figyelniük<br />
kell a folyamok felső szakaszban a vízminőségre.<br />
A vizes területek funkcióját bemutató magasabb szintű tananyagban néhány<br />
lényeges szabály is megtalálható:<br />
- “Szivacs” funkció: a vizes területek szabályozzák a víz folyását.<br />
- Biodiverzitás funkció: a vizes területek ökológiai niche-ként foghatók fel.<br />
- Tisztító funkció (nitrátok)<br />
Ez a tananyag a vizes területek iránt érdeklődő diákokat, felnőtteket, a<br />
közérdeklődést célozza meg. A vizes területek program a téma<br />
feldolgozásának egyfajta „tréningje” lehet, a program magas színvonala miatt.<br />
• Víz és ipar. A vállalatok, és az ipar jelentős mennyiségű vizet használ fel. Az<br />
ipari tevékenység a víz minőségére is hat, ezért az ipari létesítményeknek<br />
vízkezelő berendezéseket, eszközöket is be kell építeniük az üzembe. A<br />
gyártáshoz felhasznált víz a folyóba kerül, ezért az ipari létesítményeknek<br />
gondoskodniuk kell a vízkezelésről (minőség vagy hőmérsékletkezelés,<br />
szabályozás), hogy a vizet visszajuttathassák a természetbe. Néhány helyi<br />
ipari üzem (élelmiszer-feldolgozók, halászati üzem, papírgyár...) szívesen<br />
bemutatja a diákoknak és az érdeklődőknek tevékenységét és azt, hogy<br />
milyen erőfeszítéseket tesznek a vízbázis védelme érdekében.<br />
• Víz és mezőgazdaság. A lakosság élelmezése, a szarvasmarhák<br />
takarmányozása és a kultúrnövények nevelése jelentős mennyiségű vizet<br />
igényel. A mezőgazdaság nagy vízfelhasználó (egy tejelő tehén naponta 50 l<br />
299
Veszélyeztetett víz<br />
vizet iszik, de nyáron ez 100 l is lehet!), ugyanakkor befolyásolhatja a<br />
vízminőséget is. Tulajdonképpen a farmerek vegyszereket használnak a<br />
növényvédelemhez, és trágyát szórnak szét a növények táplálásához.<br />
Ugyanakkor a farmerek tudatában vannak a vízminőségi problémáknak.<br />
Változtatnak a termelési gyakorlaton, ami nagyon bíztató – ilyen gyakorlat<br />
például a gyógynövények telepítése vízi utak mellé, télre talajtakaró növények<br />
vetése, mechanikus gyomirtás, biogazdálkodás...<br />
Bemutatjuk a víz- és talajvédelem szabályait; napjainkban a farmerek ezeket a<br />
tevékenységeket a tájkép megőrzésének <strong>rész</strong>eként kezelik. Egy oktatási célú<br />
farmlátogatást is szervezhetünk a víz téma körül: a víz felhasználásától a<br />
vízvédelemig. A „víz és gazdálkodás” témakör feldolgozása során a<br />
megcélzott gyerekek felfedezhetik a gazdaságot és annak vízzel való<br />
kapcsolatát. A tevékenység során újságírói módszer alkalmazása javasolt<br />
(lásd „Víz és mezőgazdaság” munkalap mellékeltve).<br />
Az áramlásokat és szivárgásokat<br />
bemutató vízbázis modellek nagyon<br />
hasznosak a vízbázis és a víz<br />
mozgásának bemutatásához. Érdekes<br />
kiegészítői a fiatalokat megcélzó „víz és<br />
mezőgazdaság” foglalkozásoknak.<br />
• Horgászás. Folyóban vagy az óceánon,<br />
a horgászás, a kagyló- és<br />
haltenyésztés olyan tevékenységek,<br />
amik nagyon jó vízminőséget<br />
követelnek. A horgászok és a kagylótenyészetek túlélését közvetlenül<br />
meghatározza az egész vízgyűjtő terület vízminősége.<br />
Mi a helyzet a vízbázis felső szakaszán bekövetkező szennyezés<br />
problémájával A horgászás, kagylótenyésztés és egyéb tevékenységek az<br />
alsóbb szakaszon veszélybe kerülnek.<br />
A tengeri tevékenységek <strong>rész</strong>ét képezik az életminőség megőrzésének; az<br />
egész vízgyűjtő terület vízminősége garantálhatja a tengeri termékek<br />
minőségét.<br />
• Egyéni és közösségi vízfelhasználás.<br />
Mielőtt a torkolathoz érne, a víz különböző<br />
utakat ír le. Fontos emlékeztetni arra,<br />
hogy mi is az ivóvíz, és honnan<br />
származik. Szivattyú- és kezelőállomások<br />
meglátogatása is beiktatható a<br />
programba, hogy az emberek váljanak<br />
érzékennyé a víz, mint értékes erőforrás<br />
iránt. Mindenki felelőssége és feladata,<br />
hogy figyeljen a vízfogyasztásra és a<br />
csatornába kerülő víz minőségére.<br />
A „Víz és ember az Odet-i vízbázison” füzet borítója – 40 oldal<br />
300
Veszélyeztetett víz<br />
Néhány vízgyűjtő területen a folyók és egyéb jelentős helyszínek turista és hobbi<br />
tevékenységeket is kínálnak.<br />
A füzet végén egy játékos teszt található, hogy mindenki megtippelhesse a saját és a<br />
családja vízfogyasztását.<br />
A modul keretében kidolgozott valamennyi vízhez kapcsolódó pont lehetővé teszi a<br />
célközönségnek, hogy teljes képet nyerjen a víz útjáról, különböző emberi<br />
tevékenységeken és természetes helyeken keresztül. A víz útjának és a víz<br />
használatának jobb megértése várhatóan azt eredményezi, hogy az emberek jobban<br />
figyelnek a vízvédelemre az otthonukban és a közösségükben.<br />
Befejezésül:<br />
A füzetet a tanárok kapják kézhez, hogy a „Víz” programot az iskolában hajtsák<br />
végre. A tanárok számos vízzel kapcsolatos témakört is megbeszélhetnek a<br />
diákokkal.<br />
A füzet egyes <strong>rész</strong>ei kioszthatók a megcélzott gyerekeknek, ha a célközönségbe a<br />
tanárok tartoznak, akkor az egész füzet is kiadható.<br />
A füzet és néhány oktatási segédanyag elérhető az Interneten is, pl. link a partnerek<br />
honlapjára formában.<br />
A gyerekek számára kiosztható munkalapok<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
WH 4<br />
WH 5<br />
WH 6<br />
WH 7<br />
WH 8<br />
WH 9<br />
WH 10<br />
WH 11<br />
“Víz és mezőgazdaság” munkalap (lefordítva angolra)<br />
“Kezelőállomás megtekintése” munkalap<br />
“Víz és ember az Odet-i vízbázison” füzet<br />
“Áramlás” modell (vízbázis érzékeltetése)<br />
“Szivárgás” modell (altalaj érzékeltetése)<br />
Oktatási anyagok a vizes területekről (7 növényi fénykép készlet,<br />
azonosító kulcs, a vizes területek növényvilágának indexe, vizes<br />
területek funkciói munkalap<br />
Title<br />
Title<br />
Title<br />
Title<br />
Title<br />
301
Veszélyeztetett víz<br />
4 IRODALOMJEGYZÉK:<br />
http://en.wikipedia.org/wiki/Drainage_basin<br />
http://environnement.ecoles.free.fr/environnement-eau.htm<br />
« L’exploitation agricole » Civam - CDDP Collection l’Education à… l’agriculture<br />
biologique.<br />
Cahier pédagogique n°5 LE BASSIN VERSANT – Agence de l’eau Loire Bretagne<br />
Cahier pédagogique n°3 L’ALIMENTATION EN EAU POTABLE – Agence de l’eau<br />
Loire Bretagne<br />
Cahier pédagogique n°1 LE MILIEU NATUREL EN EAU DOUCE – Agence de l’eau<br />
Loire Bretagne<br />
Le monde de la rivière – Didier DURAND, marie-claude COLLIOU, Vincent<br />
LEFEBVRE – CRDP de Bretagne<br />
Estuaires et vasières livret technique – CPIE Vallée de l’Elorn<br />
Ma planète Bleue - dépliant – Agence de l’eau Loire Bretagne<br />
L’eau - Fiches pédagogiques – Agence de l’eau Loire Bretagne<br />
302
Veszélyeztetett víz<br />
Víz és mezőgazdaság<br />
Helyszín – Farm:<br />
Dátum:<br />
Név - Vezetéknév :<br />
Eszköz: gazdaság térképe<br />
Feladat: Jelölj meg minden vízre utaló nyomot, amit csak találsz a<br />
gazdaságban. Adjál minden nyomnak egy sorszámot, és jelöld be a<br />
térképen.<br />
Sorszám Nyom megnevezése Megjegyzés<br />
303
Veszélyeztetett víz<br />
Nagy feladat: A talált vízre utaló nyomok közül meg tudod különböztetni<br />
az alábbiakat: természetes víz, vezetékes víz, használt víz (szennyvíz),<br />
édesvíz és tengervíz<br />
Nyom sorszáma<br />
Természetes víz Vezetékes víz Szennyvíz Édesvíz Tengervíz<br />
És most találkozzunk a gazdaság udvarán…<br />
A legnehezebb vizes kérdések jönnek!!<br />
Tudod, hogy…<br />
Hány liter vizet iszik<br />
egy tehén naponta<br />
Hány tehén van a<br />
farmon (kérdezd meg<br />
a gazdát)<br />
Hány liter vizet iszik<br />
meg az egész gulya<br />
naponta<br />
304
MEZŐGAZDASÁGI FOGLALKOZÁSOK<br />
EGY JÓ TIPP A JÖVŐRE!<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara, Franciaország<br />
305
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
MEZŐGAZDASÁGI FOGLALKOZÁSOK<br />
EGY JÓ TIPP A JÖVŐRE!<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALANOS INFORMACIOK<br />
Projekt régió:<br />
Projekt intézmény:<br />
Cím:<br />
Célcsoport:<br />
Együttműködő partnerek:<br />
Bretagne, Franciaország<br />
Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
Mezőgazdasági foglalkozások; Egy jó tipp a jövőre!<br />
13 év feletti tinédzserek; tágabb értelemben munkát kereső<br />
diákok és felnőttek<br />
o Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
o Mezőgazdasági és nem mezőgazdasági szakközépiskolák<br />
o Munkaügyi Tanácsadó Szolgálatok<br />
o Oktatási Központ: CEMPAMA, Mezőgazdasági iskolák<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom)<br />
Habár Bretagne még mindig egy dinamikus és versenyképes mezőgazdasági<br />
térség, egyre kevesebb fiatal helyezkedik el a mezőgazdaságban. Ugyanakkor a<br />
mezőgazdasági foglalkozásokat nagyfokú változatosság jellemzi, ami fokozhatná a<br />
szakképzést mindenekelőtt olyan fiatalok körében, akik a jövőbeli munkahelyüket<br />
keresik! Talán a legfontosabb, hogy ez a változatosság érintse meg a fiatalokat,<br />
mivel számos készséget és érdeklődést mozgat meg: a természet közelsége, élő<br />
folyamatok, új technológiák alkalmazása...<br />
Jelenleg hatalmas az űr a mezőgazdasági ismerete terén, különösen a nem<br />
mezgazdasági jellegű iskolákban.<br />
A „Mezőgazdasági foglalkozások” modul célja, hogy bemutassa a mezőgazdasági<br />
foglalkozások, munkák változatosságát. Lehetőséget biztosít tinédzserek, diákok<br />
vagy munkát kereső felnőttek számára, hogy eszmét cseréljenek a gazdálkodókkal.<br />
Bemutatjuk a farmereket, mint a vállalkozások vezetőit, ugyanakkor a különböző<br />
termelési rendszereknél jellemző mezőgazdasági fizetéseket is ismertetjük.<br />
Alapvetően a RAL modul érdeklődés-felkeltésének célja kettős:<br />
306
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
- Megtanítani a gazdákat, hogy pozitívan nyilatkozzanak a munkájukról a<br />
fiataloknak, valamint biztosítani, hogy tapasztalataikat és tudásukat jól adják<br />
át.<br />
- A fiatalok érdeklődését felkelteni a mezőgazdasági foglalkozások iránt,<br />
segíteni a fiatalokat a mezőgazdasági munkák felfedezésében.<br />
Végül, a modul lehetővé teszi a farmerek és a tinédzserek, diákok és munkát kereső<br />
felnőttek találkozását – vidéki térségekben általában nem jellemző közöttük<br />
kapcsolat. Továbbá, a gazdálkodás felfedezése, farmerekkel való találkozás során a<br />
fiatal felnőttek szakemberekkel beszélhetnek, és érdeklődni kezdenek a<br />
mezőgazdasági munkák iránt.<br />
Változatosság Termelés Stratégia<br />
Érdeklődés<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
A modul megvalósítása során farmlátogatásra, farmerek és tinédzserek közötti<br />
találkozásokra és eszmecserékre kerül sor. Az aktív tanulási módszer az aktív<br />
<strong>rész</strong>vételre, kommunikációra és találkozókra alapoz, hogy a gazdálkodást a maga<br />
valójában ismerhessék meg a <strong>rész</strong>tvevők. A tinédzsereket megcélzó RAL képzés<br />
központi elemei:<br />
- Farmlátogatás, találkozás gazdálkodókkal vagy mezőgazdasági fizetések,<br />
jövedelmek. A diákok előre, az iskolában készülnek kérdésekkel, amit<br />
feltesznek a munkavállalóknak. A farmerek összeállítanak egy értékelő<br />
kérdőívet, amit a látogatás előtt és a foglalkozás végén is kitöltetnek a<br />
látogatókkal. A válaszok lehetővé teszik a gazdák számára a képzés<br />
hatásának felmérését.<br />
- A látogatás és találkozás újra felelevenítése a diákokkal az iskolában.<br />
- Képzési program ajánlat azoknak, akik tovább szeretnének lépni.<br />
A tevékenység időtartama (óra)<br />
3 szakasz, 2 - 4 óra:<br />
- A látogatás előkészítése a tanteremben<br />
- Farmlátogatás, RAL képzés megvalósítása a célcsoportnak 2 órától fél napig<br />
terjedő időtartamban.<br />
307
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
- Értékelés/felelevenítés az iskolában a tanárral, lehetőség szerint a farmer is<br />
jelen van. A modul értékelése kb. 2 órát vesz igénybe.<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
Bemutatás/motiváció:<br />
Napjainkban egy új– foglalkozások felfedezése – modul jelent meg a<br />
középfokú oktatási intézményekben, 13-15 éves tinédzserek számára. A<br />
modul lehetőséget teremt a diákoknak, hogy különböző cégeket látogassanak<br />
meg és a tanár kíséretében munkavállalókkal beszélgessenek. Ezzel az<br />
iskola alkalmat teremt, hogy a tinédzserek megismerhessék a munkák és a<br />
know-how változatosságának szempontjait, ami segítséget jelenthet<br />
számukra. Szintén <strong>rész</strong>t vesznek egy két napos képzési programban, ami<br />
tanácsadással segít nekik a karrierjük és a jövőbeli foglalkozásuk<br />
kiválasztásában.<br />
Iskolai környezetben a „Mezőgazdasági foglalkozások” modul lehetősége nyújt a<br />
mezőgazdasági munkák népszerűsítésére, valamint arra, hogy a városlakó<br />
tinédzserek felfedezzék a gazdálkodás valóságát. A farmlátogatások élettel teli<br />
foglalkozások, a gazdákkal való találkozásoknak, a mezőgazdasági fizetések<br />
megismerésének és beszélgetéseknek köszönhetően.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
1. ELŐTTE<br />
o Tinédzserek számára<br />
A farmlátogatás előtt egy iskolai előkészítő szakasz beiktatása hasznos lehet. A<br />
diákoknak kérdésekkel kell készülniük, amit a gazdálkodótól kérdeznek vagy a<br />
fizetésekre vonatkozóan tesznek fel, hogy később a foglalkozásról összegzést,<br />
jelentést készíthessenek. A vizsgálatokon alapuló előkészítő szakaszt úgy vehetjük,<br />
mint a szakmai élet első megközelítése, még mielőtt a „terepre” mennének a diákok.<br />
o Multiplikátorok számára<br />
Ennek a RAL képzésnek a megvalósításához a farmereknek – mint fontos<br />
multiplikátoroknak – motiváltnak kell lenniük, hogy a foglalkozásuk iránti szenvedélyt<br />
átadhassák és meggyőzzék a tinédzsereket. A farmerek a RAL multiplikátorok, akik<br />
elősegítik, hogy a fiatal felnőttek és tinédzserek felfedezhessék a mezőgazdaságot<br />
és tanulhassanak a farm életéről, mezőgazdasági foglalkozásokról. Farmerekkel és<br />
munkaügyi tanácsadó szolgálat oktatóival találkozhatnak: Hogyan beszéljünk<br />
tinédzserekkel, és hogyan keltsük fel érdeklődésüket A farmerek megtanulják, hogy<br />
hogyan kerüljék el a szakszavak használatát; más<strong>rész</strong>ről egyszerűen el kell tudniuk<br />
magyarázni a végzettségüket, motiváló tényezőket, munkahely-teremtés<br />
lehetőségeit.<br />
Meg kell győzniük a <strong>rész</strong>tvevőket a mezőgazdasági munkák érdekességéről és<br />
előnyeiről. A képzések során a farmerek hasznos módszereket ismerhetnek meg<br />
ahhoz, hogy felkeltsék a <strong>rész</strong>tvevők érdeklődését, hogy úgy üdvözöljék az<br />
embereket, hogy jól érezzék magukat a farmon.<br />
308
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
A „Mezőgazdasági foglalkozások” modul másik multiplikátor csoportja<br />
mezőgazdasági szakközépiskolák diákjaiból áll. A diákok megosztják a<br />
mezőgazdasági szakközépiskolában és a farmerektől szerzett saját tapasztalataikat<br />
a tinédzserekkel, például helyi rendezvények keretében. A módszer egyik előnye,<br />
hogy a diákok és a tinédzserek jobban megértik egymást.<br />
<strong>2.</strong> A LÁTOGATÁS ALATT<br />
A „Légy farmer” modul megvalósítása általában fél<br />
napot vesz igénybe. A képzés során bemutatjuk a<br />
gazdaságot és a munkákat.<br />
Először a tinédzsereket vagy fiatal felnőtteket egy<br />
előadásra alkalmas teremben fogadjuk, hogy<br />
felkeltsük érdeklődésüket. Lehetőség nyílik az aktív<br />
<strong>rész</strong>vétel és a beszélgetés elindítására.<br />
A bemutatkozás előtt fontos felmérni, hogy a<br />
tinédzserek hogyan viszonyulnak a mezőgazdasághoz és a mezőgazdasági<br />
foglalkozásokhoz. A nézőpontjuk, tudásuk és érzéseik megismerése végett a<br />
tinédzserek gyorsan kitöltenek egy értékelő kérdőívet, amint megérkeznek a farmra<br />
(lásd kérdőív melléklet).<br />
Néhány percet kell szánni arra, hogy meghallgassuk véleményüket és jövőre<br />
vonatkozó elképzeléseiket:<br />
- Mit szeretnének dolgozni Milyen munka érdekli őket<br />
- Mennyire ismerik a mezőgazdaságot és a farmon folyó mindennapi munkát,<br />
életet<br />
Ezt követően bemutatjuk a mezőgazdasági foglalkozások változatosságát és<br />
érdekességét. A diákoknak kérdéseket teszünk fel, 5 fő pont köré csoportosítva:<br />
Föld és állatok szeretete<br />
Termesztett növények és zöldségek, állatok születése és tenyésztése... minden nap<br />
a farmerek az élettel vannak kapcsolatban. Ezek a munkák megelégedettséghez<br />
vezetnek, a munka eredménye látható vagy megbecsülhető. A természetben élnek<br />
és dolgoznak egész éven keresztül.<br />
A mezőgazdasági termelésben körülbelül 80 ezer ember érdekelt Bretagne-ban<br />
Bretagne-ban körülbelül 50 ezer farmer – mint vállalkozás vezetője –, és 30 ezer<br />
főállású foglalkoztatott dolgozik. A mezőgazdasági foglalkozások dupla olyan<br />
fontosak Bretagne-ban, mint Franciaországban. A mezőgazdaságnak szüksége van<br />
olyan dolgozókra, akik átveszik a nyugdíjasok helyét és <strong>rész</strong>t vesznek a gazdálkodás<br />
továbbvitelében.<br />
Különböző foglalkozások, munkák<br />
A termelés változatosságának köszönhetően a mezőgazdaság számos munkát kínál<br />
nőknek és férfiaknak egyaránt Bretagne-ban, az életkoruktól függetlenül. A<br />
mezőgazdasági foglalkozások különböző felelősségi szinteket is kínálnak: farm<br />
munkás, technikus, állattenyésztési vagy növénytermesztési felelős, farmer mint<br />
cégvezető...<br />
309
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
Számos tevékenység segíti a mezőgazdasági munkát, mint pl.: műszaki tanácsadó,<br />
könyvelő vagy pénzügyi vezető, inszeminátor... A termelésben tapasztalatokat<br />
szerzett embereknek általában elérhetőbbek a ezek a foglalkozások.<br />
Sokoldalú munkák<br />
A modernizációnak köszönhetően a mezőgazdasági munkák egyre inkább műszaki<br />
jellegűek, amihez szakmai képzettségre van szükség. Tovább, a termelési<br />
folyamatok miatt biológiai, agronómiai, genetikai, műszaki, adatfeldolgozói<br />
képességekre is szükség van. Amikor a farmer alkalmazottakkal dolgozik együtt,<br />
akkor emberi erőforrás menedzsment képességek is szükségeltetnek.<br />
A farmereknek – mint cégvezetőknek – rendszeresen informáltnak kell lenniük a<br />
francia és európai agrárjogi szabályozókról, a<br />
globális piacról.<br />
Mindenki számára nyitott munkák<br />
A modernizációnak köszönhetően a<br />
mezőgazdasági munkák egyre kevésbé fizikai<br />
jellegűek, mint korábban; mindenki számára<br />
nyitottak, főleg nőknek is elérhetőek. Továbbá<br />
a mezőgazdaságnak egyre több nemmezőgazdasági<br />
emberre / munkaerőre van<br />
szüksége.<br />
Ezt követően a foglalkozás a farmon<br />
folytatódik: a tinédzserek és a fiatal felnőttek találkoznak a technikusokkal és a kinti<br />
alkalmazottakkal, akiknek mind megvan a saját pontos feladatuk a farmon.<br />
Biztonsági okok miatt az oktató vagy a farmer maximum 15 fős csoportot visz<br />
magával. A csoport megnézi a szarvasmarhákat, az épületeket, termesztett<br />
növényeket vagy a táblákat, a gépeket és berendezéseket.<br />
A képzés jelentős <strong>rész</strong>ét a tinédzserek kérdéseinek kell kitennie. Fontos, hogy<br />
kérdéseket tegyenek fel a farmer végzettségére, a motiváló tényezőkre, mindennapi<br />
munkára és életre vonatkozóan, valamint kérdezzenek a gazdálkodás előnyeiről és<br />
hátrányairól... Általában a diákokat az állatok és a szarvasmarhák tenyésztése<br />
érdekli, így lehetőség van a szarvasmarha tenyésztés valamennyi lépésének<br />
ismertetésére az elléstől a vágóhídig. Minden egyes lépésnél hangsúlyozni kell, hogy<br />
milyen szintű biológiai és élettani folyamatokkal kapcsolatos ismeretekre és<br />
képességekre van szükség.<br />
A farmlátogatás során felmérhető a tinédzsereknek a mezőgazdasághoz való<br />
viszonya. Középfokú iskolákról lévén szó, a diákoknak jelentést kell készíteniük a<br />
foglalkozásról, amibe belefoglalják a farmer<br />
válaszait.<br />
Az aktív <strong>rész</strong>vételt célzó módszer saját<br />
megfigyeléseken alapul, ami folyamatos<br />
figyelemre készteti a diákokat. Információt kell<br />
szerezniük a jelentés elkészítéséhez.<br />
A látogatás végén a <strong>rész</strong>tvevők kitöltenek egy –<br />
az érkezéskor kitöltött kérdőívhez hasonló –<br />
értékelő kérdőívet. Ez az értékelés lehetővé teszi<br />
310
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
a látogatás hatásának felmérését, és megmutatja a diákoknak a gazdálkodáshoz<br />
való viszonyát a látogatás előtt és után. Egy végső összefoglalással kiemelhetünk<br />
néhány fontos pontot, megkérdezve a diákokat, hogy mit tanultak a farmlátogatás<br />
során.<br />
Számos eszköz segítségével tehetjük a farmlátogatást élőbbé, vagy informatívabbá<br />
a <strong>rész</strong>tvevők számára:<br />
- A „Mezőgazdasági munkák: magával ragadó munkák!” poszter: tartalmaz<br />
néhány mezőgazdasággal kapcsolatos kulcs kifejezést, a farmerek és<br />
mezőgazdasági szakközépiskolák diákjai elmagyarázzák ezeknek a<br />
munkáknak a jellemzőit.<br />
- Mezőgazdasági foglalkozásokról szóló füzet: a mezőgazdasági munkák<br />
különböző aspektusainak rövid bemutatása, a „Mezőgazdasági munkák:<br />
magával ragadó munkák!” poszter a kulcsszavakkal, és fontos források (lásd<br />
mellékelt füzet).<br />
- Honlapokat ismertető brosúra, amit az agrárkamara karrier tanácsadó<br />
szolgálata adott ki (lásd mellékelt brosúra).<br />
- DVD a Bretagne-i farmerekről, címe: “Fedezd fel a mezőgazdasági<br />
foglalkozásokat és képesítéseket”. Nagyon hasznos és életteli eszköz a<br />
farmlátogatás lezárására, vagy a különböző típusú mezőgazdasági termelés<br />
iskolai bemutatására (Lásd mellékelt DVD fedőlap).<br />
3. A LÁTOGATÁS UTÁN<br />
A látogatást követően a diákok a tanárral elemezik a látottakat, a diákok elmondják<br />
érzéseiket, benyomásaikat.<br />
A meglátogatott farmer esetleg néhány nappal a foglalkozás után felkeresheti a<br />
diákokat az iskolában. Ez az utolsó találkozás a látogatás minőségének és a<br />
tinédzserek benyomásainak értékelésének is tekinthető. Lehetővé teszi, hogy a<br />
farmer felmérje a modul hatását.<br />
Az értékelés lehetővé teszi a „Mezőgazdasági foglalkozások” modul és a<br />
foglalkozások továbbfejlesztését, hogy a modul a kitűzött céloknak minél jobban<br />
megfelelhessen.<br />
Követés:<br />
A Munkahelyek felfedezése iskolai modul egy<br />
regionális szintű kezdeményezés. A farmerek<br />
tinédzserekkel találkozhatnak a munkahelyfelfedező<br />
modul keretében, így nagyban<br />
megismertethetik és motiválhatják a fiatalokat<br />
a mezőgazdasági foglalkozásokra.<br />
A látogatás lezárásához a tanárok<br />
felhasználhatják a “Fedezd fel a<br />
mezőgazdasági foglalkozásokat és<br />
M. Sevignon és M. Tanguy, két boldog<br />
farmer a tinédzserekkel való találkozás<br />
311
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
képesítéseket”. DVD-t; a film különböző munkát végző farmereket és képzési<br />
lehetőségeket mutat be.<br />
Fontosnak tűnik, hogy a tinédzserek más farmokat is meglátogassanak, különböző<br />
termelési rendszereket ismerjenek meg a munkák változatosságával kapcsolatban.<br />
Egy másik DVD (feldolgozás alatt) a Bretagne-i farmereket munka közben láttatja és<br />
interjúkat mutat be; ezt a DVD-t a mezőgazdasági és a nem mezőgazdasági<br />
szakközépiskolákban is felhasználhatják a tanárok.<br />
A tanárok a látogatás előtt/után használják a filmeket azzal a céllal, hogy a farmer<br />
bemutatóját, motivációját, a tinédzserek szempontjait a mezőgazdasági munkákról,<br />
valamint a termelési rendszereket összefoglalják.<br />
Végül, a mezőgazdasági munkák ilyen formában történő megismertetése fokozhatja<br />
a szakképzést! Ez azt jelenti, hogy néhány farmon motiválni kell a tinédzsereket<br />
személyes beszélgetésekre, és akár gyakorlati képzésben való <strong>rész</strong>vételre. Néhány<br />
tinédzser „elmerülhet” a gazdaság életében és megtapasztalhatja a munkás életet.<br />
Diákoknak kiadandó munkafüzetek (WH)<br />
Aktív tanuláshoz javasolt munkafüzetek<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
WH 4<br />
WH 5<br />
WH 6<br />
Foglalkozás előtt és után kitöltendő értékelő kérdőív (lefordítva)<br />
Mezőgazdasági munkák: magával ragadó munkák!” poszter<br />
“Mezőgazdasági foglalkozások” brosúra<br />
Brosúra<br />
DVD “Fedezd fel a mezőgazdasági foglalkozásokat és<br />
képesítéseket”<br />
DVD “A farmer haszna“ (feldolgozás alatt)<br />
WH 7<br />
WH 8<br />
WH 9<br />
WH 10<br />
WH 11<br />
4 IRODALOMJEGYZÉK:<br />
http://www.agrimetiers.com/index.php<br />
Larousse agricole, le monde paysan au XXI ème siècle - Larousse<br />
http://www.synagri.com/<br />
312
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
RAL-modul:<br />
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
Köszönjük a kérdőív kitöltését. A személyes adatokat bizalmasan<br />
kezeljük.<br />
1 – Azonosító adatok<br />
Név : Vezetéknév : Neme : F N<br />
ÉLETKOR :<br />
HOL LAKSZ <br />
Milyen iskolából<br />
jöttél <br />
2 – Milyen kép alakult ki benned a mezőgazdasági foglalkozásokról <br />
Karikázd be azt a számot, ami az alul elhelyezkedő értelmezés szerint(többé-kevésbé pozitív vagy negatív)<br />
szerinted jellemző a mezőgazdasági foglalkozásokra.<br />
-5 -4 -3 -2 -1 0 +1 +2 +3 +4 +5<br />
Nagyon<br />
Semmilyen<br />
Nagyon<br />
negatív<br />
pozitív<br />
3 - Ismered a mezőgazdasággal kapcsolatos foglalkozásokat <br />
Karikázd be a számokat 1-10 között aszerint, hogy<br />
mennyire ismered a mezőgazdasági foglalkozásokat.<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
Nem ismerem<br />
Közepesen<br />
Nagyon jól<br />
ismerem<br />
ismerem<br />
4 – Jártál már valaha gazdaságban/farmon igen nem<br />
5 – Ha azt mondjuk « gazda/farmer », mi jut az eszedbe <br />
1. fiatal <strong>2.</strong> idős<br />
3. férfi 4. nő<br />
5. gazdag 6. szegény<br />
7. egyedülálló 8. házas<br />
9. szennyezi a környezetet 10. ügyel a környezetre<br />
11. aktívan <strong>rész</strong>t vesz a vidéki életben<br />
1<strong>2.</strong> bátor<br />
13. szolidáris 14. elszigetelt<br />
6 – Amennyire meg tudod ítélni, szerinted a farmerek/gazdák gyakran mennek szabadságra<br />
igen<br />
nem<br />
MÉG NE TÖLTSD KI A MÁSIK OLDALT!<br />
313
Mezőgazdasági foglalkozások<br />
VÁRD MEG A VEZETŐ IRÁNYMUTATÁSÁT, CSAK AZUTÁN TÖLTSD KI!<br />
1 – Milyen kép alakult ki benned a mezőgazdasági foglalkozásokról <br />
Karikázd be azt a számot, ami az alul elhelyezkedő értelmezés<br />
szerint(többé-kevésbé pozitív vagy negatív) szerinted jellemző a<br />
mezőgazdasági foglalkozásokra.<br />
-5 -4 -3 -2 -1 0 +1 +2 +3 +4 +5<br />
Nagyon<br />
Semmilyen<br />
Nagyon<br />
negatív<br />
pozitív<br />
2 - Ismered a mezőgazdasággal kapcsolatos foglalkozásokat <br />
Karikázd be a számokat 1-10 között aszerint, hogy<br />
mennyire ismered a mezőgazdasági foglalkozásokat.<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
Nem ismerem<br />
Közepesen<br />
Nagyon jól<br />
ismerem<br />
ismerem<br />
3 – El tudnád képzelni, hogy egy éppen megismert mezőgazdasági munkát végezz, ez legyen a<br />
foglalkozásod <br />
(egyet jelölj be)<br />
Soha Miért ne Persze<br />
4 – Tetszett, érdekelt a mezőgazdasági foglalkozásokat bemutató foglalkozás<br />
(egyet jelölj be)<br />
Nem érdekelt<br />
5 – Mi a véleményed most, a foglalkozás végén <br />
Meglehetősen<br />
érdekes volt<br />
Nagyon érdekelt<br />
Egyéni beszélgetés során további információkat is szeretnék kapni. igen<br />
Szeretnék meglátogatni egy gazdaságot. igen<br />
Szívesen vennék <strong>rész</strong>t egy farmgyakorlaton. igen<br />
Érdekel, keresek egy mezőgazdasági témájú tanfolyamot vagy igen<br />
foglalkozást.<br />
nem<br />
nem<br />
nem<br />
nem<br />
Ha a válaszod bármelyik fenti kérdésre « igen », akkor megköszönjük, ha megadod a címedet és a<br />
telefonszámodat. Majd keresünk!<br />
Lakcím :<br />
Telefonszám :<br />
314
VÁLTOZATOS MEZŐGAZDASÁG<br />
HAGYOMÁNYOSTÓL A BIOGAZDÁLKODÁSIG<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara, Franciaország<br />
315
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
VÁLTOZATOS MEZŐGAZDASÁG<br />
HAGYOMÁNYOSTÓL A BIOGAZDÁLKODÁSIG<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Bretagne, Franciaország<br />
Projekt intézmény: Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
Cím: A mezőgazdaság változatossága; Hagyományostól a<br />
biogazdálkodásig<br />
Célcsoport:<br />
Bárki, aki a téma iránt érdeklődik<br />
Együttműködő partnerek:<br />
o Farmerek<br />
o Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
o Látogatókat fogadó farmok oktatási hálózata<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom)<br />
A mezőgazdaságnak szembesülnie kell azzal a kihívással, hogy élelmiszert<br />
termeljen a népességnek, ugyanakkor garantálja a következő generációk jólétét is.<br />
Miért kell beszélnünk a mezőgazdaságról Hagyományos, minimum talajműveléses<br />
gazdálkodás, biogazdálkodás, integrált és fenntartható gazdálkodás, élelmiszernövények...<br />
Számos kifejezést használunk a különböző mezőgazdasági<br />
rendszerekre, amelyeket Európában és szerte a világon alkalmaznak.<br />
Amióta a modernizáció erősödik és a mezőgazdasági ismereteink bővülnek,<br />
különböző gazdálkodási rendszerek váltak el a hagyományos ősi termelési<br />
rendszertől.<br />
Napjainkban a mezőgazdaság rendkívül változatos a meglévő piacok, gazdaságok<br />
mérete és a termelési módszerek stb. tekintetében. Mégis, a farmerek két dologban<br />
egyetértenek: a mezőgazdaságnak élelmiszert kell termelnie, és fenntartható módon<br />
kell a gazdálkodást folytatni.<br />
A modul célja, hogy az érdeklődő nagyközönségnek bemutassa a 3 fő gazdálkodási<br />
rendszert: a hagyományos, integrált és biogazdálkodást. Valamennyi gazdálkodási<br />
rendszer a fenntarthatóság útját keresi.<br />
A farmerek – mint multiplikátorok – elmagyarázzák az általuk alkalmazott<br />
gazdálkodási rendszer lényegét, annak előnyeit és hátrányait. A termelőkkel való<br />
tapasztalatcserének és a farmlátogatásoknak köszönhetően a modul azt is<br />
hangsúlyozza az érdeklődőknek, hogy valamennyi gazdálkodási rendszer<br />
elfogadható, függetlenül a társadalmi, gazdasági és környezeti prioritásoktól. Ennek<br />
értelmében különböző farmlátogatásokat és oktatási célú gazdaság-bejárásokat<br />
316
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
szervezünk olyan gazdaságokba, ahol különböző termelési módszereket<br />
alkalmaznak.<br />
A modul célja a nagyközönség, ezért cél a farmerek és a nagyközönség közötti vita,<br />
párbeszéd generálása, hogy a <strong>rész</strong>tvevők jobban megértsék a mezőgazdaság<br />
kockázatos jellegét.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
„A” típus: Gazdálkodók <strong>rész</strong>vételével vitákat, beszélgetéseket szervezünk a<br />
mezőgazdaságról. Ezzel az érdeklődők képet kaphatnak a különböző termesztési<br />
rendszerekről. Például a biogazdálkodást folytató, integrált vagy hagyományos<br />
módon gazdálkodó farmerek bemutatják az általuk alkalmazott technológia kockázati<br />
tényezőit, jellemzőit. A bemutatók után időt kell hagyni a kérdésekre és<br />
megjegyzésekre.<br />
A vita gördülékenyebbé tétele érdekében szükséges, hogy a gazdálkodók<br />
folyékonyan tudják előadni mondandójukat, és ne zavarja őket, hogy közönség előtt<br />
kell beszélniük. A vitát megelőzően egy fél napos képzés szervezése ajánlott, hogy a<br />
farmerek felkészülhessenek az előadásra.<br />
Ez a fél napos képzés segíti a farmert, hogy bemutassa:<br />
• Önmagát, a farmot és a farm történetét<br />
• A választott termesztéstechnológiát: Miért Milyen<br />
befektetéssel Milyen eredménnyel<br />
• A választott gazdálkodási rendszert: Különleges gazdálkodási<br />
előírások, gyakorlat vagy eszközök A gazdálkodási rendszer<br />
előnyei és hátrányai, pozitív és negatív kritika<br />
• Nyomon követés, projektek...<br />
A gazdálkodókkal szervezett beszélgetés és a találkozók lehetőséget teremtenek,<br />
hogy az érdeklődők tanulhassanak a mezőgazdasági rendszerekről, és talán<br />
felülkerekedjenek az előítéleteken. A beszélgetés talán arra ösztönzi a <strong>rész</strong>tvevőket,<br />
hogy egyik-másik bemutatkozó farmer gazdaságát meglátogassák.<br />
„B” és „C” típus: Ezek a típusok különböző termesztéstechnológiát alkalmazó<br />
gazdaságok oktatási célú meglátogatását jelentik. A farmlátogatások és<br />
eszmecserék a gazdákkal lehetővé teszik, hogy az érdeklődők összehasonlíthassák<br />
a 3 különböző technológiát.<br />
- Az első típus megvalósításakor az érdeklődők egy nap alatt 3 gazdaságot<br />
látogatnak meg. A „farmlátogatás” során megtekintik a gazdaság központját,<br />
és táblákra is kimennek. Ezáltal a <strong>rész</strong>tvevők a 3 gazdaság megtekintésével<br />
megérthetik az egyes termelési módszerek közötti különbözőségeket. Az út<br />
során a gazdák egy egyszerű kérdőív kitöltésére kérik fel a <strong>rész</strong>tvevőket, hogy<br />
felmérjék a <strong>rész</strong>tvevők ismereteit (lásd mellékelt Farmlátogatás brosúrát). Az<br />
ebédet általában a partnerek szervezik, és természetesen a farmerek<br />
termékeiből készül! A gazdák és a vidéki, városi emberek közötti ilyen jellegű<br />
találkozások dinamikus vidéki területeket feltételeznek, a jobb megértés<br />
érdekében.<br />
317
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
- A második típus megvalósításakor a 3 gazdaságot 3 nap alatt látogatják meg<br />
a <strong>rész</strong>tvevők. Minden egyes gazdaság meglátogatása kb. fél napig tart, ami<br />
alatt a gazdaság/vállalkozás egészének a működését megismerhetik az<br />
érdeklődők.<br />
A bio zöldségtermesztéstől az integrált rendszerű tejtermelésig, a látogatások<br />
lehetővé teszik az érdeklődők számára, hogy jobban megértsék az egyes termelési<br />
rendszereket. Ha lehetséges, olyan vidéket kell választani a programhoz, ahol a<br />
különböző gazdálkodási rendszereket és termesztéstechnológiát is bemutathatjuk,<br />
hogy ezzel is fokozzuk a <strong>rész</strong>tvevők motiváltságát.<br />
A tevékenység időtartama (óra)<br />
- Beszélgetés, vita időtartama kb. 2 óra, a <strong>rész</strong>tvevők érdeklődésétől és<br />
kérdéseitől függően. A 3 farmer egyenként kb. 20 percen keresztül beszél az<br />
általa alkalmazott gazdálkodási rendszerről, termelési modellről. Ezt követően<br />
a <strong>rész</strong>tvevők kérdéseivel folytatódik a program.<br />
- A másik típusú program több időt igényel a <strong>rész</strong>tvevőktől. Az oktatási célú út<br />
során 3 farm meglátogatására kerül sor. Egy napos program keretében<br />
(délelőtt 10 órától délután 5 óráig) kerül sor a „farmsétára”, ami egy vidéki és<br />
mezőgazdasági jellegű területen visz keresztül, kb. 10-30 km hosszan. A „C”<br />
típus esetében a farmlátogatások egyenként fél napot vesznek igénybe, a<br />
<strong>rész</strong>tvevők érdeklődésétől függően.<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
Bevezetés/Motiválás:<br />
A mezőgazdaságot úgy határozhatnánk meg, mint olyan növénytermesztési és<br />
állattenyésztési gazdasági tevékenység, ami különböző technikákat foglal magában<br />
az emberi fogyasztásra szánt növényi és állati termékek előállítása érdekében.<br />
1970-ig az intenzív gazdálkodást az inputanyagok fokozott felhasználása jellemezte,<br />
a maximális hozam elérése céljából. Ezt a folyamatot kiegészítette a gépesítés<br />
magas szintje, a modern technológiai elemek bevezetése és az agronómiai<br />
ismeretek bővülése. 1970 óta már nem ez a domináns modell. Az új, alapvetően 4<br />
termesztési irányt képviselő gazdálkodási rendszert mutatja be a modul:<br />
- Klasszikus vagy hagyományos modell<br />
- Integrált termesztés<br />
- Fenntartható gazdálkodás<br />
- Biogazdálkodás<br />
Ezen túlmenően még számos gazdálkodási rendszert ismerünk, illetve az egyes<br />
rendszerekbe is többféle alrendszer tartozik.<br />
Az emberek általában előítélettel viseltetnek a különböző gazdálkodási<br />
rendszerekkel szemben, többnyire az ismeretek hiánya miatt. Napjainkban a legtöbb<br />
kritikát a „termesztési” szemléletű gazdálkodási rendszer kapja. Ugyanakkor<br />
valamennyi rendszernek vannak előnyei és hátrányai. Minden gazdának megvannak<br />
a saját érvei és ellenérvei az általa alkalmazott termesztéstechnológiára.<br />
318
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
A mezőgazdaságnak három dimenzióját különböztetjük meg: gazdasági, társadalmi<br />
és környezeti. Valamennyi gazdálkodási rendszer többé-kevésbé e három dimenzió<br />
valamelyikét célozza meg.<br />
A választott technológiától függetlenül néhány szempont közös:<br />
- Minőségi élelmiszert kell termelni a lakosság ellátásához<br />
- Fenntartható gazdálkodást kell folytatni a jövő generációk igényeinek<br />
garantálása érdekében.<br />
A 4 fő mezőgazdasági rendszer rövid ismertetése:<br />
‣ Modern hagyományos gazdálkodás<br />
A modern hagyományos gazdálkodás alapját a nagyméretű birtokok adják. A<br />
gazdálkodók gyakran nem függetlenek, a farmok pedig nagy élelmiszer-vállalatok<br />
birtokában vannak. A termékeket nagy területek értékesítik, néha az egész világon.<br />
Az elsődleges cél a gazdasági eredmény, akár a nagy input igények ellenére is.<br />
‣ Integrált gazdálkodás<br />
Ezt a gazdálkodási rendszert a fenntartható fejlődés elve alapozza meg. Az integrált<br />
gazdálkodás célja, hogy a mezőgazdasági termelést befolyásoló pozitív hatásokat<br />
erősítse, ugyanakkor csökkentse a negatív irányba ható tényezőket.<br />
Az integrált gazdálkodás magában foglalja az élelmiszertermelést, nyereségességet,<br />
biztonságot, állatjólétet, társadalmi felelősséget és környezetvédelmet. Más<br />
szavakkal ez a gazdálkodási rendszer igyekszik egyensúlyt kialakítani a gazdálkodó<br />
ökonómiai elvárásai, a fogyasztó elvárásai és a környezeti szempontok között.<br />
A gyakorlatban, kint a táblákon a gazdának indokoltan kell használnia a növényvédő<br />
szert és a műtrágyát: megfelelő időben és adagban kell kijuttatnia a vegyszereket,<br />
ilyen módon a növény védelme és a környezeti szempontok figyelembe vétele is<br />
megvalósul. Társadalmi szempontból az integrált gazdálkodás célja a<br />
gazdálkodással kapcsolatos kommunikáció, a gazdálkodás „image”-ének erősítése.<br />
Végül a gazdálkodóknak be kell tartaniuk a törvényt, az EU által hozott előírásokat<br />
(talajminta-vételezés, berendezések és eszközök beállítása, zárt növényvédő szer<br />
tároló helyiség stb.)<br />
Az integrált gazdálkodás egy versenyképes rendszer, számos szervezet népszerűsíti<br />
egész Európában. Értéket visz a gazdálkodásba, ami ugyanakkor életképes,<br />
környezet-tudatos és társadalmilag elfogadható marad.<br />
Az integrált termesztés az integrált gazdálkodás egy alrendszerének tekinthető.<br />
Ez a mezőgazdasági rendszer magas minőségű terméket állít elő, természetes<br />
szabályozási rendszerekre alapozva. Nagymértékben csökkenti az inputanyag<br />
bevitelt, csökkentve a környezeti károkat és lehetővé téve a fenntartható<br />
gazdálkodást.<br />
Az integrált termesztés egyik fontos területe a zöldségfélék termesztése. Ez a<br />
rendszer az ökoszisztéma természetes egyensúlyára alapozva szabályoz (pl.<br />
kártevők ellen rovarok alkalmazása). Növényvédő szerek kijuttatása helyett – ami a<br />
rovarok többségét elpusztítaná – előnybe <strong>rész</strong>esíti a biológiai védekezést (pl.<br />
319
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
katicabogár a tetvek ellen). A gazdák például rovarcsapdákat állíthatnak fel a kártevő<br />
populáció megfigyelésére és szabályozására. Ezt a gyakorlatot integrált kártevő<br />
szabályozásnak (Integrated Pest Management, IPM) nevezzük. Ez a stratégia – a<br />
rovarok bevetése – egyre hasznosabb és népszerűbb a zöldségtermesztésben<br />
(elsősorban üvegházakban), virágtermesztésben, bortermesztésben...<br />
‣ Fenntartható gazdálkodás<br />
A fenntarthatóság koncepciója az 1992-es Rio-i csúcstalálkozón jelent meg. A<br />
mezőgazdaságban is alkalmazva a fenntartható gazdálkodás nagy kihívást jelent,<br />
válaszolva a gazdálkodás 3 fő kérdésére és céljára: környezettudatosság,<br />
gazdálkodás nyereségessége és virágzó gazdálkodó közösségek. A fenntartható<br />
gazdálkodást az alábbi pontokkal jellemezhetjük:<br />
- Termelékeny és költséghatékony gazdálkodás: Az állatok többnyire legelőn<br />
tartózkodnak, mivel a legelő fenntartási költsége és energiaigénye<br />
alacsonyabb, mint a kukoricatermesztésé. A legelőt a farmerek bevethetik<br />
gyógynövényekkel és herével (hüvelyes növény), ami megköti, és tápanyaggá<br />
alakítja a levegő nitrogéntartalmát. A réten nem feltétlenül szükséges<br />
szervetlen műtrágyát használni, a szarvasmarhák szerves trágyája elegendő.<br />
- Környezetvédelem: Kevesebb növényvédő szert és szervetlen műtrágyát<br />
juttatnak ki. Tulajdonképpen a vetésforgóval biztosítják a betegségek<br />
elkerülését és a termesztési kockázat csökkentését. Számos előnnyel bír a<br />
környezetvédelem szempontjából.<br />
- Társadalmilag elfogadott: A farmerek sokkal függetlenebbek a külső<br />
beszerzésektől, ezáltal a döntéshozatal autonóm. El tudják kerülni a szója<br />
használatát, amit általában szegényebb országokban használnak fel az<br />
élelmiszer előállításhoz. Az emberi léptékű gazdaságokat könnyebb a fiatal<br />
gazdáknak átadni: egy lehetőség az életbe maradásra vidéken.<br />
A fenntartható gazdálkodás általában vegyes gazdálkodási szerkezetet vagy<br />
állattenyésztést jelent. Előnyben <strong>rész</strong>esíti a hatékony és önálló termelési<br />
rendszereket. Fokozott figyelmet fordít a vízminőségre, foglalkoztatásra és<br />
önállóságra.<br />
‣ Biogazdálkodás<br />
A biogazdálkodás egy teljes körű koncepció, magában foglalja a föld, talaj,<br />
környezeti és biológiai ciklusok figyelembevételét, az egészséget, állatjólétet,<br />
társadalmi életet... Más szavakkal olyan gazdálkodási forma, ami az agro-ökológiai<br />
rendszereket favorizálja – mint például a biodiverzitást, biológiai ciklusokat és a<br />
talajtevékenység megőrzését.<br />
A biogazdálkodási módszerek kombinálják a modern tudományos ismereteket a<br />
hagyományos mezőgazdasági gyakorlattal. Teljesen elhagyja a szintetikus<br />
vegyszerek és műtrágyák, a genetikailag módosított szervezetek és állatgyógyszerek<br />
használatát. Általában elmondható, hogy ez a módszer a természetes biológiai<br />
folyamatokra alapoz, és hosszú-távú fenntarthatóságot biztosít.<br />
A biogazdálkodást általában kisméretű, 1-100 hektáros gazdaságok választják. A<br />
gazdaságok mérete meghatározza a speciális munkamódszereket és eszközöket.<br />
320
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
A hagyományos és a biogazdálkodás egyik fontos különbözősége a műtrágya<br />
használatban rejlik.<br />
A biogazdálkodásban zöldtrágyát és komposztot, szervesanyag forrásokat<br />
használnak a tápanyag visszapótlásban, ami lehetővé teszi a növények által felvett<br />
tápanyagok pótlását a mikroorganizmusoknak és a talajéletnek köszönhetően. Ezért<br />
szokták a biogazdálkodást úgy is jellemezni, hogy tápláljuk a talajt, hogy tápláljuk a<br />
növényt. Egyéb gazdálkodási módszerek is javíthatják a talaj termékenységet:<br />
talajtakarás, komposzt és mulcs alkalmazása, ásványi porok stb. Végül, a műtrágyák<br />
és egyéb vegyi inputok elhagyása mellett a biogazdálkodásban alacsony a gépi<br />
munkafelhasználás – ezáltal a talaj megőrzése és a vetésforgó alkalmazása és<br />
könnyebb.<br />
A biogazdálkodásban a kártevők elleni védekezés különböző technikákat követel<br />
meg, mint például: ragadozó rovarok és mikroorganizmusok, ellenálló növények<br />
választása, különböző növénytársítások alkalmazása, mechanikus gyomirtás...<br />
Hol vehetünk biotermékeket A bio termékeket előállító farmerek általában regionális<br />
szinten értékesítik termékeiket: helyi nagykereskedőknek, direkt értékesítés a<br />
fogyasztóknak a gazdaságból vagy a piacon... Mivel a biotermékek iránt az egész<br />
világon nő a kereslet, egy biotermékeket megkülönböztető jelzést tesznek a termékre<br />
a biotermék beazonosíthatósága és a minőség garantálása céljából. Ez a logó<br />
valamennyi bioterméken megtalálható.<br />
A fogyasztók számára az „igazoltan bio” a minőségi és egészséges termék<br />
szinonimája, habár sokan ezt az igazolást csak marketingfogásnak tartják.<br />
Napjainkban a biogazdálkodás és valamennyi biotermék is „beszéd, vita tárgyát”<br />
képezi. Ahogy a hagyományos termékek biztonságát vitatók tábora nő, a<br />
biotermékek egyre népszerűbbé válnak – habár még mindig elég drágák. A<br />
környezetvédők, élelmiszer-biztonsági szakértők, tudósok, fogyasztóvédelmi<br />
szervezetek, független farmerek és egyre több vásárló...érdekes és viharos vita<br />
várható!<br />
Számos egyéb gazdálkodási rendszer létezik, ezek röviden:<br />
‣ Nul-tillage (zéró talajművelés) gazdálkodás<br />
A zéró talajműveléses rendszerben a növények termelése talajforgatás nélkül folyik.<br />
Az ilyen gazdálkodással művelő farmerek igazolják a módszer gazdasági<br />
hatékonyságát. Ebben a rendszerben a talajt nem bolygatják, a növényi<br />
maradványok a táblán maradnak. Így megőrizhető a gazdag talajvilág (fauna), a<br />
biodiverzitás, ezen kívül a talajtömörödés és a szénveszteség is minimálisra<br />
csökkenthető. Ugyanakkor speciális vetőgépre van szükség.<br />
‣ Precíziós gazdálkodás<br />
Új technológiák – mint például a távérzékelés (GPS), szenzorok, műholdak vagy légi<br />
felvételek, információt kezelő eszközök (GIS) – alkalmazását követeli meg, hogy a<br />
táblán belüli változékonyság nyomon követhető és értelmezhető legyen. Az<br />
összegyűjtött információ értékelésével precízebben tervezhető a vetés sűrűség, a<br />
műtrágya és input igény...a termés optimalizálása érdekében.<br />
321
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
‣ Biodinamikus mezőgazdaság<br />
A biodinamikus mezőgazdaság a biogazdálkodás egy formája, egy ökológiai és<br />
fenntartható termelési rendszer. A biodinamikus mezőgazdaság mozgalmat Rudolf<br />
Steiner indította el, 1924-ben. A rendszer elutasít mindenféle inputanyagot, és<br />
különleges szabályokat állít fel a kozmikus tényezők szerint, elsősorban a<br />
holdciklusokat alapul véve.<br />
Jelenleg valamennyi mezőgazdasági termesztési rendszert alkalmazó gazdaság<br />
nyitott – például nyílt napok szervezésére, direkt értékesítés a gazdaságból,<br />
gyerekek fogadására... Ami a mezőgazdaság meghatározását még komplexebbé<br />
teszi.<br />
Befejezésül:<br />
A gazdálkodás történetéről számos oktatási eszköz, anyag áll rendelkezése. Érdekes<br />
felvetés, hogy ezek vizsgálatát egy tényleges farmlátogatás kövesse.<br />
A „Mezőgazdaság a világban” tárgy felkeltheti a nagyközönség, illetve a földrajz iránt<br />
érdeklődő tinédzserek érdeklődését. Egy vagy két farmlátogatás a „Mezőgazdaság a<br />
világban” tantárgy keretén belül valószínűleg felkelti a szakközépiskolai tanárok<br />
figyelmét.<br />
Végül javasolt a mezőgazdaság jelenlegi aktualitásait, aktuális információkat<br />
bemutató panelek, poszterek kiállítása. Egyes mezőgazdasági kríziseseteket el kell<br />
magyarázni az érdeklődőknek úgy, hogy szakértők kritikát mondanak az esetről.<br />
Résztvevőknek kiadandó munkalapok (WH)<br />
Aktív tanuláshoz javasolt munkalapok<br />
WH 1<br />
“Farm séta” játékos kérdőív<br />
4 IRODALOMJEGYZÉK:<br />
http://fr.wikipedia.org/wiki/Agriculture_raisonn%C3%A9e<br />
http://www.sustainable-agriculture.org/start.html<br />
http://en.wikipedia.org/wiki/Organic_farming_methods<br />
“Les agricultures du Vercors » Classeur ressources Parc du Vercors<br />
« Le fabuleux destin des alternatives en agriculture » - Dossier TRANSRURAL N°<br />
193 17 juillet 2001<br />
322
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
Farm-séta<br />
Gyerünk, fedezzünk fel 3<br />
gazdaságot és az ott élőket!<br />
Játék a<br />
szabadban<br />
Szombat, Június 11.<br />
323
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
Gyerünk ki a szabadba!<br />
1. Hogy hívják a vezetőt<br />
<strong>2.</strong> Milyen munkát végeznek a következő<br />
mezőgazdasági eszközökkel<br />
Kapcsold össze az eszközt a munkával.<br />
Eke<br />
Növénymaradványok feldarabolása<br />
Tárcsa<br />
Magágy előkészítés<br />
Forgóborona<br />
Talajforgatás<br />
3. Melyik templom tornyát látod a bal oldalon<br />
Lochrist<br />
Plounévez<br />
Plouescat<br />
4. A fűféléken kívül melyik növény meghatározó a<br />
réten<br />
barna here<br />
fehér here<br />
sárga here<br />
10. Hogyan állapítja meg a gazda a talaj<br />
minőségét<br />
megszagolja a talajt<br />
megnézi a földigiliszta színét<br />
elemezteti a talajt egy laboratóriumban<br />
11. Mi a trágya és a hígtrágya<br />
trágya =<br />
hígtárgya =<br />
1<strong>2.</strong> Mi a biogazdálkodás mottója<br />
csak zöldséget termelj<br />
ne használj traktort<br />
ne használj vegyszereket<br />
13. Miért nincs a teheneknek szarvuk<br />
mert a gazda levágja, amikor az állatok még<br />
fiatalok<br />
mert a limousine fajtának eleve nincs szarva<br />
csak a bikáknak van szarvuk<br />
324
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
14. Igaz vagy hamis <br />
Egy tehén súlya 100 és 300 kg között alakul<br />
A trágya az tápanyag<br />
A szaporításra használt hímsertés a kan<br />
A repce egy gabonaféle<br />
A sötét színű talaj a legjobb a növénytermesztéshez<br />
Egy tehén 80 liter vizet is megihat naponta<br />
A búzát októberben vetik<br />
Igaz<br />
Hamis<br />
15. Felismered ezeket a növényeket<br />
kukorica<br />
búza<br />
repce<br />
16. Mire használják ezt a gazdasági épületet<br />
sertéstartás<br />
birka hodály<br />
tehénistálló<br />
17. Melyik a gépbeszerző szövetkezet<br />
CUMA<br />
COOPUMA<br />
18. Hány malaca van egy kocának<br />
3<br />
12<br />
28<br />
19. Melyik berendezést használjuk a takarmány kiosztására<br />
A<br />
B<br />
20. Rajzolj egy traktort!<br />
325
Változatos mezőgazdaság. Hagyományostól a biogazdálkodásig<br />
21. Milyen rovar ez<br />
_______________________________<br />
2<strong>2.</strong> A tetű:<br />
egy betegség<br />
kártevő rovar<br />
23. Milyen kukoricát aratunk jelenleg a Kerlavic farmon<br />
csemegekukoricát<br />
szilázskukoricát<br />
szántóföldi kukoricát<br />
24. Kerlavic falucska jelentése:<br />
folyó mellett<br />
hurrá a teheneknek<br />
M. Kerlavic házában<br />
25. Újabban hogyan aratják a kukoricát<br />
kombájnnal<br />
cséplőgéppel<br />
keverőgéppel<br />
26. A magyal kiváló fa különböző mezőgazdasági eszközök nyeléhez. Felismered<br />
a levelét<br />
A B C<br />
27. Rajzold le az egyik farmer portréját, akivel ma találkoztál, és akit különösen<br />
megkedveltél.<br />
326
MEZŐGAZDASÁG ÉS<br />
TERÜLETHASZNOSÍTÁS<br />
A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS ÚJ LEHETŐSÉGEI<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara, Franciaország<br />
327
Mezőgazdaság és területhasznosítás. A fenntartható fejlődés új lehetőségei<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
MEZŐGAZDASÁG ÉS TERÜLETHASZNOSÍTÁS<br />
A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS ÚJ LEHETŐSÉGEI<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Bretagne, Franciaország<br />
Projekt intézmény: Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
Cím:<br />
Mezőgazdaság és területhasznosítás; a fenntartható fejlődés<br />
új útjai<br />
Célcsoport:<br />
Felnőttek, diákok és turisták<br />
Együttműködő partnerek:<br />
o Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
o Vegetal (Arvalis) Műszaki Intézet<br />
o Környezetvédő szervezetek: Eau et Rivières de Bretagne ;<br />
CPIE – Környezeti Kezdeményezések Intézete<br />
o CEMPAMA - Agrocampus<br />
o Mezőgazdasági iskolák<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom)<br />
Általában elmondható, hogy a fenntartható fejlődés napjaink egyik központi kérdése.<br />
Minden állampolgár a mindennapi tevékenységében, minden cégvezetés és még az<br />
állam is folyamatosan kutatja a gazdasági, környezeti és társadalmi fejlődés<br />
lehetőségeit.<br />
Ha a mezőgazdaságnak a vidéken betöltött speciális szerepét nézzük, látható, hogy<br />
nemcsak a lakosság élelmiszerrel való ellátása a feladat, de a régió gazdaságának<br />
támogatása, a környezet minőségének megőrzése, a társadalmi elvárásoknak való<br />
megfelelés és a vidéki táj megőrzése is a feladatok közé tartozik.<br />
Bretagne-ban a mezőgazdaság és a területhasznosítás kapcsolatának gyökerét a<br />
múltban kell keresni; a múlt ad magyarázatot a jelen fejlődési, élelmiszeripar<br />
versenyképességét jellemző folyamatok, a természeti erőforrások hasznosításával<br />
kapcsolatos kérdések egy <strong>rész</strong>ére is... Ezen kívül napjainkban egyre több vidéki<br />
aktivista hangoztatja a régió fenntartható fejlődésének fontosságát, ami a gazdasági,<br />
környezeti és társadalmi tényezők egyensúlyával valósítható meg. Ez a projekt<br />
hozzájárulhat a farmerek és a fent említett regionális aktivisták motiválásához, hogy<br />
fokozottan vegyenek <strong>rész</strong>t a fejlesztési munkában. A mezőgazdaságnak új<br />
lehetőségei funkciói bontakoznak ki, a termeléstől a szolgáltatásokig: a<br />
mezőgazdaság a fenntartható fejlődés egyik pillére lehet a vidéki területeken.<br />
A modul fő célkitűzése, hogy szélesebb körben tárgyalja a mezőgazdaság és a<br />
területhasználat kapcsolódási pontjait: mik a multifunkcionális mezőgazdaság<br />
termékei, eredményei A fenntarthatóság vajon csak egy érdekes koncepció, vagy<br />
konkrét lépésekre is szükség van<br />
328
Mezőgazdaság és területhasznosítás. A fenntartható fejlődés új lehetőségei<br />
A modul egy<strong>rész</strong>ről lehetővé teszi az érdeklődőknek, hogy megismerjék a<br />
fenntartható fejlődés koncepcióját a mezőgazdaság szempontjából, más<strong>rész</strong>ről arra<br />
ösztönzi a <strong>rész</strong>tevőket, hogy a saját helyzetükből, szempontjukból is vizsgálják a<br />
kérdést: vajon minden nap teszünk valamit a fenntartható fejlődés érdekében (mint<br />
fogyasztó, mint állampolgár, mint a térség aktivistája)<br />
A modul tartalma számos témakört ölel fel, amelyekkel foglalkozhatunk vagy csak<br />
megemlítjük, a rendelkezésre álló időnek megfelelően. Valamennyi témakör – a<br />
mezőgazdaság multifunkcionalitására, a fogyasztásra vagy regionális fejlesztésre<br />
vonatkozóan – a fenntarthatóság három pillérével foglalkozik: ezek a környezet,<br />
gazdaság és társadalom. A modul megvalósítására többféle lehetőség nyílik, a<br />
társadalmi vitától kezdve speciális tematikus kirándulások szervezéséig a nyári<br />
szünet ideje alatt, amikor az érdeklődők különböző vállalatokat és helyi közösségeket<br />
látogathatnak meg, hogy ott értékeljék a fenntarthatóság szintjét. A modul<br />
megvalósításának időtartamától függetlenül a tanulási folyamat eredményeként a<br />
<strong>rész</strong>tvevők személyes viselkedése is megváltozhat, ami a mentalitás változását is<br />
eredményezi.<br />
Tevékenység alapú tanulás formái:<br />
A modul szervezésekor az aktív tanulás különböző formában valósul meg, közös<br />
elemekkel:<br />
- Elméleti előadások a koncepcióval kapcsolatos fogalmak, kérdések<br />
ismertetéséhez (fenntarthatóság, multifunkcionalitás, területhasználat...). Az<br />
indikátorok használata szintén a fenntarthatóság értékelésének fontos elemei.<br />
- Az első konkrét tapasztalás, lehetőleg egy farmlátogatás vagy helyi vállalatok<br />
(pl. élelmiszeripari cégek) meglátogatása keretében, mikor a fenntarthatóság<br />
kérdését felvetik a <strong>rész</strong>tvevők. Első lépés egy esettanulmány, majd a tanulási<br />
folyamat tudatosítása. Ha a <strong>rész</strong>tvevőknek elég idő áll rendelkezésre, akkor<br />
javasolt 2-3 látogatás megszervezése.<br />
A kirándulás során egy, a fenntarthatóságot mutató indikátorokat tartalmazó<br />
lista áll a <strong>rész</strong>tvevők rendelkezésére, hogy az esettanulmányt saját maguk<br />
értékelhessék.<br />
Ha a látogatások nem férnek bele az időbe, akkor szakértőket kell bevonni a<br />
tapasztalataik ismertetésére egy konferencia keretében, amit egy vita<br />
követhet.<br />
- Reflektálás az elhangzottakra, a <strong>rész</strong>tvevők vagy munkacsoportok közötti<br />
vitával az értékelés elősegítése. A különböző nézőpontok megvitatásának<br />
eredményeként a RAL csoportnak egy új képet kell kapnia a mezőgazdaság<br />
és a területhasznosítás kapcsolatáról, a kifejlesztett modulnak megfelelően.<br />
- Végül de nem utolsó sorban, valamennyi <strong>rész</strong>tvevőnek tudatosítania kell<br />
magában, hogy aktívabb <strong>rész</strong>vételre, cselekvésre van szükség: például a<br />
mezőgazdaság esetében a fogyasztáson, a területhasznosítás esetében a<br />
helyi folyamatokba való aktívabb beavatkozáson keresztül.<br />
A tevékenység időtartama (óra)<br />
Legalább 3-4 órától 7-8 óráig, tehát egy egész napos program, ami elegendő a<br />
kérdésfelvetésekhez; a tapasztalatok azt mutatják, hogy nehéz a felnőtteket egy<br />
napnál hosszabb ideig tartó programba bevonni.<br />
329
Mezőgazdaság és területhasznosítás. A fenntartható fejlődés új lehetőségei<br />
Ideális esetben a C vagy D típusú programot szervezünk, tehát kb. 24 órás<br />
időtartammal. A program <strong>rész</strong>e lehet egy speciális felfedező hétnek, amiben szerepel<br />
helyi vállalatok meglátogatása, tapasztalat- és véleménycsere, értékelés és vita.<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
Bemutatás/motiváció:<br />
Mindenki mindenhol a fenntartható fejlődésről beszél, de mindenkinek tisztában kell<br />
lennie a koncepció alapértelmével, nehogy túlhasználjuk, elcsépeljük a kifejezést. Ez<br />
különösen áll a mezőgazdaság és a területhasználat kapcsolatára. Mivel a<br />
koncepciót többféleképpen értelmezhetjük, megkíséreljük a lakosság érdeklődését<br />
felkelteni, tudatosítani a fenntarthatóság folyamatáról – ne érezzék úgy, hogy ez egy<br />
megfoghatatlan mozgalom, inkább tapasztalják meg konkrét szituációkban a<br />
fenntarthatóság lényegét.<br />
A mezőgazdaság és vidéki aktivisták <strong>rész</strong>ére nagy kihívást jelent a fenntartható<br />
gazdálkodással foglalkozni, új lehetőségeket találni és a vidéki térségek egészének<br />
problematikájával együtt értelmezni.<br />
Célközönség<br />
A mezőgazdaság fenntartható fejlődését és a területhasználatot mindenkinek<br />
érthetővé kell tenni. Gyakran hallani, hogy a gyerekek képezik az ilyen jellegű<br />
oktatások célcsoportját, hogy ilyen módon oktassuk és tegyük őket érzékennyé a<br />
témával kapcsolatban. Ugyanakkor a jelen modulnak nem az a célja, hogy a jövő<br />
generációjának a mentalitását befolyásolja. A mostani felnőtt lakosságot kell bevonni<br />
a fenntartható fejlődési folyamatokba. Tény, hogy a modul egy nehezen értelmezhető<br />
koncepcióval foglalkozik oly módon, hogy mély ismereteket nyújtson a felszínes<br />
témafelvetés helyett. Ez azt jelenti, hogy a gyerekek meglehetősen nehezen<br />
értelmezhetik a modul tartalmát. A gyerekekkel más, adaptált üzeneten keresztül kell<br />
a fenntarthatóságot megértetni: egymás és az élet minden formájának tisztelete,<br />
gazdaságos vízhasználat, ne szemeteljünk stb.<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
A modul célja, hogy a <strong>rész</strong>tvevők fedezzék fel a mezőgazdaságban dolgozók által<br />
már alkalmazott megoldásokat, új lehetőségeket tárjanak fel a fenntartható<br />
területhasználat érdekében. A végső cél, hogy valamennyi <strong>rész</strong>tvevőt aktivizáljuk,<br />
egy aktív tanulási folyamatba vonjuk be, ami által megváltozik a mentalitásuk.<br />
Előzetes kérdéssor<br />
A fenntarthatósággal kapcsolatos fogalmak, kérdések felvetése:<br />
- Röviden, a kérdéses terület esetében mi a helyzet gazdasági, környezeti és<br />
társadalmi szempontokat figyelembe véve<br />
- Milyen termékeket, eredményeket produkál a mezőgazdaság a térségben<br />
Milyen negatív hatásokat tudunk beazonosítani Milyen pozitív hatások<br />
léteznek<br />
- Érezhetőek az új trendek a régióban (társadalmi igény a környezet<br />
minőségére, új igények a közösségekben, a demográfiai viszonyok<br />
megoldásának kutatása stb.)<br />
330
Mezőgazdaság és területhasznosítás. A fenntartható fejlődés új lehetőségei<br />
Az előzetesen felteendő kérdések általánosnak tűnhetnek, viszont segítségükkel<br />
hangsúlyozhatjuk az adott térség specialitásait, főbb jellemzőit.<br />
A koncepció bevezetése<br />
- Mi a fenntartható fejlődés, és mik a fenntartható regionális fejlesztés<br />
kulcstényezői<br />
A fenntartható regionális fejlődés három pillérre épül: gazdasági teljesítmény,<br />
környezettudatosság és társadalmi elfogadottság. A régik fenntartható<br />
fejlődése ezen három tényező egyensúlyán alapul.<br />
Néhány kulcstényező :<br />
Gazdasági faktor: vállalatok dinamizmusa és versenyképessége,<br />
innovációs kapacitás<br />
Környezeti faktor: védelmi intézkedések, a lakosság érzékennyé tétele<br />
a környezetbarát megoldások alkalmazására<br />
Társadalmi faktor: képzés, párbeszéd és tanácsadás, aktív <strong>rész</strong>vétel,<br />
különböző esélyegyenlőségi csoportok közötti társadalmi kapcsolat<br />
(nők/férfiak, vidékiek/városiak stb. között)<br />
A fenntartható regionális fejlődést integrált megközelítésben kell vizsgálnunk<br />
és megvalósítanunk; ez az integrált megközelítés a fenti valamennyi,<br />
egymással szorosan összefüggő tényezőt figyelembe veszi.<br />
Gazdaság<br />
Életképes<br />
Nyereséges<br />
FENNTARTHAT<br />
Környezet<br />
Élhető<br />
Társadalom<br />
- Mit jelent mindez a térség mezőgazdasága számára<br />
A mezőgazdaság számos kihívással szembesül:<br />
- A gazdálkodási rendszerek változatossága<br />
- Liberalizált piac bővülése és nyitása, ami az egész világon a verseny<br />
erősödését jelenti<br />
- Népsűrűség növekedése, ami növekvő igényt jelent az élelmiszerek<br />
iránt<br />
331
Mezőgazdaság és területhasznosítás. A fenntartható fejlődés új lehetőségei<br />
- Fogyasztói preferenciák változása, új szempontok: állatjólét,<br />
élelmiszerbiztonság, GMO-k használata, nagyobb változatosság...<br />
- A vidéki térségek újfajta hasznosítása és a térhasználat átalakulása:<br />
turizmus, rekreáció, vízvédelem...<br />
- Technológiai változások és az élelmiszerlánc módosulása<br />
- Stb.<br />
Ennek következtében a mezőgazdaságnak a társadalomban betöltött<br />
szerepe erősen átalakul:<br />
- Ezek a kihívások arra késztetnek, hogy átgondoljuk a<br />
mezőgazdaságnak a társadalomban és a tér hasznosításában betöltött<br />
szerepét.<br />
- A termelésen kívül a mezőgazdaság térhasználó és társadalmi<br />
szerepet is betölt.<br />
- A társadalmi igény egy<strong>rész</strong>t az árura, más<strong>rész</strong>t nem áru jellegű<br />
szolgáltatásokra is kiterjed.<br />
Mindezek elvezetnek a mezőgazdaság multifunkcionális szerepéhez, ahol a<br />
gazdálkodásnak fontos gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi<br />
jelentősége van, a tájkép megőrzésében.<br />
Témá(k) kiválasztása a mezőgazdaság új lehetőségeinek bemutatásához (a víz és a<br />
talaj példáját korábban már ismertettük)<br />
• Biodiverzitás<br />
A fajok sokszínűségének megőrzése napjaink egyik fő feladata nemcsak a<br />
világon, hanem helyi szinten is. Tény, hogy a ritka fajoktól eltekintve is egyre<br />
több és több faj tűnik el.<br />
Az összes terület több mint 60 %-át a mezőgazdaság hasznosítja. Ha a fajok<br />
eltűnéséért a mezőgazdaságot okoljuk, akkor új kihívást jelent a gazdák és a<br />
környezetvédők közötti együttműködés kialakítása, hogy a mezőgazdaság a<br />
természeti egyensúly egyik fontos alakítója legyen.<br />
• Energiaforrások<br />
Az új energiaforrások megváltoztathatják a világot: szállítási költségek nőnek,<br />
a nyersanyagok szállítása nehézkesebbé válik... Mindez megnehezítheti<br />
piacok liberalizálását.<br />
A mezőgazdaság két kihívással szembesül:<br />
- Az energiafelhasználás csökkentése a versenyképesség<br />
megőrzéséhez<br />
- Megújítható energiák termelése (nap, szél, bio üzemanyag...)<br />
Veszélyek és jövőbeli kilátások<br />
A mezőgazdaságnak a fenntartható fejlődésben rejlő lehetőségeit tárgyaló témák<br />
nagyon változatosak. Bármelyik témát választjuk, az utolsó kérdéskör a globális és a<br />
helyi folyamatok közötti kapcsolat lesz. A modulban mi elsősorban egy adott térség<br />
helyi viszonyaival foglalkozunk. Fontos, hogy a fenntarthatóság koncepcióját először<br />
egy konkrét és helyi esettanulmányon keresztül vizsgáljuk. Ugyanakkor ezt követően<br />
tovább kell lépnünk és globális méretekben is fel kell tennünk a kérdést. Ahogy a<br />
mondás tartja: „Gondolkodj globálisan, cselekedj lokálisan”. Valójában a<br />
mezőgazdaságban sok minden a Közös Agrárpolitikán és a Világkereskedelmi<br />
Szervezeten múlik.<br />
332
Mezőgazdaság és területhasznosítás. A fenntartható fejlődés új lehetőségei<br />
Befejezésül:<br />
A mezőgazdaság fenntarthatóságáról és multifunkcionális jellegéről több kérdést<br />
tehetünk fel, mint amire válasz adható. De a jelen modul egy konkrét lépést jelenthet,<br />
hogy a felnőttek megértsék a mezőgazdaság és a területi kérdések – szorosan<br />
összefüggő – kapcsolatát. Remélhetőleg a <strong>rész</strong>tvevők fogyasztói magatartása is<br />
átalakul.<br />
A <strong>rész</strong>tvevőknek kiadandó munkalapok (WH)<br />
Az aktív tanuláshoz javasolt munkalapok<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
“Fenntartható” A fenntarthatóságot jelző indikátorok listája az<br />
esettanulmányok értékeléséhez<br />
A <strong>rész</strong>tvevők csoportjának megfelelő, fenntartható fejlődéssel<br />
kapcsolatos tárgyak (farmerek, fogyasztók, hatóságok,<br />
városlakók, turisták): sikerek, korlátok és kapcsolatok<br />
4 FELHASZNÁLT IRODALOM:<br />
IDEA - Indicateurs de durabilité des exploitations agricoles. (2002)<br />
VAN HUYLENBROECK G., DURAND G. (2003), Multifunctionality : a new paradigm<br />
for European agriculture and rural development , Ashgate publishing Company.<br />
333
Mezőgazdaság és területhasznosítás. A fenntartható fejlődés új lehetőségei<br />
Fenntartható<br />
Meglátogatsz és felfedezel egy helyi gazdaságot. Alul találsz néhány indikátort, amik<br />
a fenntarthatóságot jellemzik. Próbálj meg válaszolni a feltett kérdésekre és értékeld<br />
a látott gazdálkodási módot az indikátoroknak megfelelően.<br />
A látogatást követően megbeszélheted a tapasztaltakat – mi fenntartható és min kell<br />
még javítani – a farmerrel és a többi <strong>rész</strong>tvevővel.<br />
Indikátor<br />
Meghatározás<br />
Pontozás<br />
terjedelme<br />
Termesztett<br />
növények<br />
változatossága<br />
• Termelt fajok száma :<br />
• Ha több, mint 6:<br />
2 pont<br />
2 pont<br />
0 - 13 pont<br />
Tartott állatfajok<br />
száma<br />
• Fajszám :<br />
• További fajták :<br />
5 pont<br />
1 pont<br />
0 - 13 pont<br />
Gazdálkodási gyakorlat és a környezet<br />
Genetikai örökség<br />
védelme<br />
Vetésforgó<br />
Szerves tárgya<br />
kezelése<br />
Természeti örökség<br />
védelme<br />
• Helyi fajok vagy fajták védelme<br />
• Ritka vagy veszélyeztetett fajok:<br />
• Egy növény aránya a teljes területből :<br />
- 20 % alatt<br />
- 30 %<br />
- 40 %<br />
- 50 %<br />
- +50 %<br />
• Több fajta termesztése<br />
• Kijuttatva :<br />
- Művelt terület kevesebb mint 10%-ára<br />
- 10 - 20 %<br />
- Több mint 20%-ára<br />
• Megújuló szerves források használata<br />
• Speciális területi munkaterv<br />
használata<br />
3 pont<br />
2 pont<br />
8 pont<br />
6<br />
3<br />
2<br />
0<br />
2 pont<br />
0 pont<br />
2 pont<br />
4 pont<br />
2 pont<br />
2 pont<br />
0 - 6 pont<br />
0 - 10 pont<br />
0 - 6 pont<br />
Termékek és terület<br />
minősége<br />
Műtrágyázás<br />
Növényvédő szerek<br />
Állatjólét<br />
Talajvédelem<br />
Vízvédelem<br />
Energetikai függőség<br />
Minőségre való<br />
elkötelezettség<br />
Épületek és tájkép<br />
hozzáadott értéke<br />
• Műtrágyázás egyensúlya<br />
• Téli talajtakarás<br />
Kijuttatott adagot és a kezelt területet<br />
alapul véve:<br />
• Termelési helyszín hangsúlyozása<br />
• Termelési folyamat hangsúlyozása<br />
(minőség jelölése)<br />
• Nyomon követhetőség, táblától az<br />
asztalig<br />
• Biogazdálkodás<br />
• Épületek és tájkép minősége<br />
• Művelt felületek tájba illeszkedése,<br />
tájkép figyelembe vétele<br />
4 -10 pont<br />
3 pont<br />
0 - 10<br />
pont<br />
4 pont<br />
4 pont<br />
4 pont<br />
4 pont<br />
2 pont<br />
2 pont<br />
0 - 10 pont<br />
0 - 10 pont<br />
0 - 12 pont<br />
0 - 4 pont<br />
334
Mezőgazdaság és területhasznosítás. A fenntartható fejlődés új lehetőségei<br />
Helyhez való<br />
hozzáférés a<br />
nagyközönség<br />
számára<br />
• Gazdaság bemutatását,<br />
bejárhatóságát célzó tevékenységek<br />
2 pont<br />
Foglalkoztatás<br />
és<br />
szolgáltatások<br />
Társadalmi<br />
érdekeltség<br />
Egyéb<br />
tevékenységek és<br />
szolgáltatások<br />
Foglalkoztatáshoz<br />
való hozzájárulás<br />
Közös munka<br />
Cég életképessége<br />
• Szervezetekben, szövetségekben való<br />
<strong>rész</strong>vétel<br />
• Helyi szervezetekben és helyi<br />
társadalomban való érdekeltség,<br />
felelősség<br />
• Gazdaság megnyitását – látogatók,<br />
direkt értékesítés felé – célzó<br />
tevékenység<br />
• Szomszédság közelsége<br />
2 pont<br />
2 pont<br />
2 pont<br />
3 pont<br />
0 - 9 pont<br />
335
EGYENSÚLY A MEZŐGAZDASÁGBAN<br />
A VÍZ, TALAJ, NÖVÉNYEK ÉS ÁLLATOK KAPCSOLATA<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara, Franciaország<br />
336
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
EGYENSÚLY A MEZŐGAZDASÁGBAN<br />
A VÍZ, TALAJ, NÖVÉNYEK ÉS ÁLLATOK KAPCSOLATA<br />
SEGÉDLET A TEVÉKENYSÉG-ORIENTÁLT TANULÁSHOZ A VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Bretagne, Franciaország<br />
Projekt intézmény: Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
Cím:<br />
Mezőgazdaság és területhasznosítás; a fenntartható fejlődés<br />
új útjai<br />
Célcsoport:<br />
- 8-10 éves gyerekek<br />
- Tágabb értelemben: diákok, felnőttek és turisták<br />
Együttműködő partnerek:<br />
o Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
o Vegetal (Arvalis) Műszaki Intézet<br />
o Környezetvédő szervezetek: Eau et Rivières de Bretagne ;<br />
CPIE – Környezeti Kezdeményezések Intézete<br />
o Oktatási központok: CEMPAMA, Agrocampus<br />
o Mezőgazdasági iskolák<br />
2 TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom)<br />
A gazdálkodók erősen érdekeltek a környezetbarát gazdálkodási gyakorlat<br />
alkalmazásában. Erőfeszítéseiket, amit a fenntartható gazdálkodás érdekében<br />
tesznek, be kell mutatni a nem mezőgazdasággal foglalkozóknak is.<br />
Fontos, hogy a társadalomban tudatosítsuk azt, hogy a földjeinken növényeket<br />
termesztő és állatokat nevelő farmerek nagyban hozzájárulnak a vidéki területek<br />
dinamikájához és a jólét megőrzéséhez.<br />
Az „Egyensúly a mezőgazdaságban” modul a környezetbarát, környezeti<br />
egyensúlyra figyelő mezőgazdasági gyakorlat bemutatását tűzte ki célul. Az<br />
egyensúlyban történő gazdálkodás (növénytermesztés, szarvasmarha tenyésztés,<br />
talajmunkák, vízvédelem stb.) bemutatásához és elmagyarázásához egy<br />
szisztematikus oktatási módszert alkalmazunk. A modul ismereteket közvetít a talaj,<br />
a növények és az állatok közötti kapcsolatokról. A víz, ami valamennyi fenti tényezőt<br />
összekapcsolja, egy érzékeny témakör marad.<br />
A farmereknek szükségük van azokra az élő tényezőkre, amikkel dolgoznak; olyan<br />
gazdálkodási rendszereket alkalmaznak, amik a környezetre hatnak, a környezetbe<br />
beleépülnek. A talaj, a növények és az állatok is <strong>rész</strong>ei az egyensúlyban történő<br />
gazdálkodásnak; nekünk élelmiszert jelentenek, a farmernek pedig megélhetést –<br />
miközben a tájat is gondozza.<br />
Másodsorban az „Egyensúly a mezőgazdaságban” modul információkat közvetít<br />
napjaink problémáiról (víz- és talajszennyezés, erózió, trágyakezelés...), amit<br />
337
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
gyakran rosszul értelmezünk. Meg kell ismertetni a lakosságot a mezőgazdaság<br />
problémáival, választ kell adnunk azokra a kérdésekre, hogy a farmerek mit tesznek<br />
az egyensúly érdekében, milyen gazdálkodási rendszereket alkalmaznak.<br />
Végül, elsősorban a városlakókban még mindig rossz kép él a mezőgazdaságról. A<br />
farmerekről és a gazdálkodásról alkotott képen javíthatunk, ha ismereteket közlünk a<br />
témáról és meghívjuk az embereket, hogy fedezzék fel a mezőgazdaságot – ez a<br />
modul végső célkitűzése.<br />
Anélkül, hogy túlbonyolítanánk a kérdést, meg kell mutatni az élő folyamatokon<br />
alapuló rendszerek és erőforrások komplexitását.<br />
A tevékenység-orientált tanulás formája:<br />
A gazdálkodásról szóló üzenet közvetítése érdekében egy olyan oktatási módszert<br />
választottunk, amikor a <strong>rész</strong>tvevők végigsétálnak a gazdaság területén és<br />
ténylegesen a helyszínen, kint a területen tapasztalhatják meg a gazdálkodás<br />
lényegét. A farmlátogatás során a marhahús előállítás termelési rendszerének egyes<br />
elemein keresztül ismerhetik meg a gazdaságot, hogyan működhet gazdaságosan,<br />
társadalmilag elfogadottan és a környezetbe integráltan.<br />
A farmlátogatás során egy meghatározott utat követnek a <strong>rész</strong>tvevők; az egyes<br />
megállóknál vagy helyszíneken illusztrált poszterek mutatják be az egyes tényezőket,<br />
mint pl. a talaj jellemzőit.<br />
A farmlátogatás során 3 különböző tanulási szinten közvetíthetjük az információkat:<br />
- Informatív poszterek az egyes helyszíneken (talajjellemzők, mocsarakon és<br />
vizes helyeken átvezető hidak, pallók...)<br />
- A farm + 3 tanulási megálló a témához kapcsolódó érdekes kérdés<br />
bemutatásához: a 3 helyszínen (vagy a tanteremben) összegyűlhetnek a<br />
diákok, az érdeklődők poszterek és az asztalokon elhelyezett fényképek<br />
segítségével tanulhatnak: 1. poszter „Biodiverzitás és a rétek”, <strong>2.</strong> poszter<br />
„Víz”, 3. poszter „Talaj és növények”.<br />
- Egy oktatási célú füzet további információkkal szolgál a farmról és<br />
környezetéről. A látogatás során a <strong>rész</strong>tvevőket ez a füzet irányítja. A<br />
látogatást követően a <strong>rész</strong>tvevők megtarthatják a füzetet, emlékeztetve őket a<br />
farmlátogatásra.<br />
A farmlátogatás – séta során két oktatási módszer segítségével tanulhatnak a<br />
<strong>rész</strong>tvevők:<br />
‣ Első esetben az egyéni, szabad túrát:<br />
- Az információs füzet,<br />
- Vagy poszterekkel ellátott tanulási megállók/helyszínek segítik.<br />
Mindkét lehetőség információt közvetít a farmról, bemutatva a víz, a talaj, a<br />
növények, az állatok, egyéb anyagok kapcsolatát, és általában a gazdaságban folyó<br />
munkát.<br />
o<br />
Második esetben a farmlátogatás- séta egy médium, ami<br />
lehetőséget teremt az egymással (farmerrel, multiplikátorral, a többi<br />
érdeklődővel) való eszmecserére.<br />
338
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
A tevékenység időtartama (óra)<br />
Körülbelül 2 - 3 óra, a felnőtt <strong>rész</strong>tvevők érdeklődésétől függően. A<br />
munkacsoportunk tagjai közül néhányan észrevették, hogy a felnőttek –<br />
különösen a turisták – mindenekelőtt pihenni szeretnének és többé-kevésbé<br />
passzívan megismerni a tevékenységeket. Szabadságon vannak, vagy egy<br />
hétvégi délutánon vesznek <strong>rész</strong>t a programon.<br />
A gyerekek – mint célcsoport – esetében (20-30 fő) a farmlátogatás ideje<br />
változó lehet: 2 óra, fél nap vagy egy egész nap.<br />
3 ELJÁRÁS/ TEVÉKENYSÉG SZAKASZAI:<br />
Bemutatás/motiváció:<br />
Napjainkban a városlakók egyre inkább hátat fordítanak a mezőgazdaságnak.<br />
Fontos, hogy emlékeztessük az embereket az élelmiszerek eredetére. A farmerek<br />
állítják elő az élelmiszert, gondozzák a tájat és fontos küldetést teljesítenek a<br />
vízminőség, a talaj- és biodiverzitás fenntartásának érdekében.<br />
A modul alapját egy farmon és a környezetében végigvezető séta képezi. A séta<br />
során, az út mentén illusztrációk, konkrét információk találhatók a gazdálkodás<br />
mindennapjairól (termelés, menedzsment, eszközök, tenyésztés...), lehetővé téve a<br />
<strong>rész</strong>tvevők számára, hogy betekintést nyerjenek a mezőgazdasági munkákba.<br />
A séta négy témakör köré épül: a Farm, a Rétek, a Vizes területek és a Növények.<br />
Mind a négy témakör egységesen négy vezérfonal köré épül fel: víz, talaj,<br />
biodiverzitás és az emberi tevékenység.<br />
Az út során a RAL-multiplikátornak elég adattal, anyaggal és információval kell<br />
rendelkeznie, hogy válaszolhasson a kérdésekre. A látogatókat fogadó farmerek<br />
tapasztalata, hogy az emberek tényleg szeretnének a mezőgazdaságról tanulni,<br />
ugyanakkor ragaszkodnak a bennük már kialakított/kialakult képhez.<br />
A munkacsoport megbeszélései és gazdálkodókkal folytatott beszélgetések alapján<br />
elmondható, hogy valóban hiányoznak a mezőgazdaságnak a környezetre gyakorolt<br />
– pozitív és negatív – hatásait bemutató konkrét indikátorok, valamint az ezeket<br />
elmagyarázó oktatási módszerek is hiányosak. A gazdálkodás egyfajta szenvedély,<br />
de a mezőgazdasághoz kapcsolódó szakkifejezések gyakran elriasztják a gazdákat<br />
attól, hogy szélesebb körben beszéljenek a mezőgazdaságról.<br />
A gyerekeket megcélozva a modul további kiegészítésre szorul (kérdőívek,<br />
játékok...), hogy sokkal vonzóbbá tegyük a farmlátogatást.<br />
A turisták, felnőttek és az érdeklődők (családok, diákok) nemsokára szabadon<br />
látogathatják a gazdaságot; az oktatási séta útvonala elég információval szolgál.<br />
Azonban fél napos vezetett túrák, bemutatók is szervezhetők az oktatási partnerek<br />
bevonásával.<br />
339
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
Előkészület/megvalósítás<br />
Az „Egyensúly a mezőgazdaságban” modul megvalósítása a gazdaságban és<br />
környezetén keresztülvezető oktatási célú túraútvonalon alapul.<br />
Az oktatási füzet további információkat közöl a farmról és környezetéről.<br />
Az útvonal mentén poszterek és illusztrált táblák szolgáltatnak adatokkal és<br />
információkkal arról, hogy mit jelent az egyensúly a mezőgazdaságban.<br />
A füzet fedőlapja<br />
A 4 bemutatott témakör: a farm, a rétek és biodiverzitás,<br />
vizes területek és a talaj, a növények.<br />
Az első témakör a farm.<br />
Általában a farmernek a lakó- és munkahelye is egyben, a farm központja több<br />
épületből áll, amelyek mind meghatározott funkcióval bírnak.<br />
- A gazdaság berendezéseit, eszközeit a farmer minden nap használja, ezek<br />
fontos beruházást jelentenek. Minden egyes, a gazdaságban található<br />
berendezésről <strong>rész</strong>letes információt adunk: a növénytermesztésben vagy<br />
állattartásban használják, hogyan működik...<br />
- Az állattartás egy központi téma, ami általában nagy tömegeket érdekel.<br />
Először is a mezőgazdaság alapvető céljára emlékeztetjük a <strong>rész</strong>tvevőket: a<br />
farmerek azért tartják az állatokat, hogy húst (vagy tejet, tojást) termeljenek. A<br />
hústermelést bemutató poszteren találhatók az állattenyésztés folyamata (a<br />
különböző állatfajok élete és fejlődése, állomány megújítása...), és a<br />
szarvasmarhatartás egyes elemei. Szintén bemutatásra kerülnek a különböző<br />
tartástechnológiák: a legelőre alapozott extenzív gazdálkodástól az állatok<br />
hízlalását magában foglaló egyéb rendszerekig.<br />
- A takarmányt egy másik épületben tárolják. A szalma, széna az állatok téli<br />
takarmányozását szolgálják.<br />
340
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
- A szarvasmarha trágyát szintén egy másik épületben tárolják. A szerves<br />
trágyát kijuttatják a rétekre vagy a termesztett növények alá, tápanyag<br />
utánpótlásként.<br />
- A növényvédő szer és a kezelésekhez szükséges anyagokat egy speciális<br />
épületben tárolják. A növényvédő-szereket a kártevők (rovarok, patogének,<br />
nematódák, madarak, mikrobák) ellen, a növények védelme érdekében<br />
alkalmazzák. Ugyanakkor a vegyszereket veszélyesek lehetnek a<br />
fogyasztókra és a munkásokra nézve, a kezelés alatt és azt követően. A<br />
vegyszerek használatát és az elővigyázatosság jelentőségét el kell<br />
magyarázni a <strong>rész</strong>tvevőknek.<br />
A második témakör a rétek és környezetük.<br />
- A rétek takarmányt jelentenek a szarvasmarhák számára: a gazdag fűhozam<br />
gyors növekedést tesz lehetővé. A farmereknek gondozniuk kell a réteket,<br />
hogy elég takarmányt adjanak az állatoknak.<br />
- Kétféle rétet különböztetünk meg: legelőt és a téli széna készítésére szolgáló<br />
rétet.<br />
- A francia “bocage” kifejezés a mezővédő erdősávot jelenti, fákat, kisebb<br />
földterületeket és bokrokat foglal magába. A táblákat és földterületeket ilyen<br />
erdősávok határolják. Bretagne-ban tipikusan ezek az erdősávok stratégiai<br />
szerepet töltenek be a mezőgazdaságban: védi a víz- és talajminőséget az<br />
eróziótól, védelmet nyújt a vadállománynak, védi a gazdasági állatokat az<br />
esőtől és naptól... Végül a farmer plusz bevételhez juthat a fákból.<br />
A harmadik témakör a víz és vizes területek.<br />
- A víz lényeges eleme a gazdálkodásnak. A szarvasmarhák itatásától kezdve<br />
az öntözésen keresztül a farm berendezések mosásáig... A víz mindenütt<br />
jelen van a gazdaságban! A régi kutak és víznyerő helyek általában jól<br />
mutatják, hogy régen hogyan használták a vizet és hogyan gazdálkodtak az<br />
emberek.<br />
- Szélesebb értelmezésben a víz a vízgyűjtő területről származik. Egy poszter a<br />
víznek a vízgyűjtő területen megtett útját mutatja be. Számos tájelem nagyon<br />
jól használható a vízminőség javításában, mint például az erdősáv, vagy a<br />
télen a talajt takaró növényzet.<br />
Végül a negyedik témakör a talaj és a gazdasági növények.<br />
- A talaj élettel teli és védelemre szorul a hosszan tartó termékenység<br />
fenntartásához, hogy a növények növekedhessenek. A farmerek nagyon<br />
odafigyelnek a talaj minőségére, összetételére, az esetleges tápanyaghiányra<br />
és a növények igényeire... A tápanyag visszapótlására szerves tárgyát<br />
szórnak ki, vagy műtrágyát juttatnak a területre.<br />
- A farmerek a földeken dolgoznak, figyelve a helyes tápanyag visszapótlásra<br />
és a növények növekedésére.<br />
341
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
A farm környezetét védeni szükséges amellett, hogy elegendő állati terméket állítunk<br />
elő. Az egyensúly a mezőgazdaságban egy meglehetősen zárt ciklust jelöl: a<br />
hízáshoz a szarvasmarhának legelőre és növényi takarmányra van szüksége. A<br />
szerves trágyájukat a rétek és a kultúrnövények táplálásra juttatják ki a földekre.<br />
Ezen túlmenően a farmerek tisztában vannak a víz- és a talajminőség megőrzésének<br />
fontosságával, köszönhetően a védő erdősávoknak és a helyes gazdálkodási<br />
gyakorlatnak.<br />
Ilyen módon a gazdálkodási folyamat a víz, talaj, állatok és növények tényleges<br />
egyensúlyán alapul, garantálva mind az élelmiszerek minőségét és a természeti<br />
erőforrások, a tájkép megőrzését.<br />
Egyensúly a<br />
mezőgazdaságban: a talaj,<br />
növények, állatok, az ember<br />
és a víz közötti egyensúlyt<br />
mutatja az ábra.<br />
A célcsoport, a lakosság, turisták vagy diákok számára az oktatási túra nyitott,<br />
díjtalan. A farmlátogatás célja, hogy a <strong>rész</strong>tvevők megértsék az „Egyensúly a<br />
gazdálkodásban” koncepciót. Ennek eléréshez javasolt az „Egyensúly a<br />
mezőgazdaságban” játék, ahol a látogatók a farm működésének, a ciklusoknak<br />
egyes fontos elemeit helyezik el egy táblán (lásd: mellékelt „Egyensúly a<br />
mezőgazdaságban” játék).<br />
A farmséta egy másik célja, hogy lehetőséget teremtsen az oktatási füzet<br />
segítségével a farmot és a környezetét meglátogató városi emberek és a vidéken<br />
élők közötti tapasztalatcserére. Az ingyenes farmlátogatás időtartama a <strong>rész</strong>tvevők<br />
érdeklődésétől függ.<br />
Végül javasolt egy értékelő kérdőív kitöltetése a <strong>rész</strong>tvevőkkel annak felmérésére,<br />
hogy mennyire voltak elégedettek a farmlátogatással, a túraútvonallal. Habár a<br />
farmlátogatás ingyenes, az ottani dolgozóknak segítőkésznek kell lenniük, és<br />
válaszolniuk kell a feltett kérdésekre (lásd: mellékelt értékelő kérdőív).<br />
A farmlátogatás lehet egy oktatóval vezetett túra is; ekkor a célközönséget a<br />
turisták és általában az érdeklődők (gyerekek és szüleik) jelentik. A fél napos oktatási<br />
célú túra során javasolt tevékenységek: oktató játékok, kérdőívek...<br />
342
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
Iskolai szünetek idején az oktatási partnerek is javasolhatnak tematikus túrákat a<br />
farmon. Számos helyi rendezvényt szervezhetünk közösen az együttműködő<br />
partnerekkel vagy a multiplikátorokkal, amelyeken nagyszámú érdeklődő vehet <strong>rész</strong>t.<br />
Hasonlóan fél napos programot szervezhetünk gyerekeknek és általában az<br />
érdeklődőknek. A túraútvonal mentén versenyt is rendezhetünk, különböző<br />
témakörökből feltett kérdésekkel – a látogatóknak a túra során kell megtalálniuk a<br />
válaszokat (lásd: mellékelt “La ferme en équilibre” kérdőív).<br />
Az iskolákból érkező gyerekek, mint célcsoport számára a farmlátogatás kiegészíti<br />
az iskolai aktív tanulást, és körülbelül 2 órás programot jelent. A füzet segítségével a<br />
gyerekek felfedezhetik az istállókat, az állatok szükségleteit, réteket, a vizes<br />
területeket, a talajt és a termesztett növényeket.<br />
A gyerekek számára számos játékos RAL képzésre nyílik lehetőség a helyszínen.<br />
Például a látogatás befejeztével a Kerlavic kvíz segíti a gyerekeket, hogy a<br />
megszerzett információkat összefoglalják (lásd mellékelt Kerlavic kvíz).<br />
A tanárok elvárásainak megfelelően az „Egyensúly a mezőgazdaságban” modul<br />
speciális témakörök köré is felépülhet. Például a szarvasmarhák takarmányozása<br />
témakör feldolgozásakor a gyerekeknek be kell menniük az istállókba, ki a legelőre,<br />
meg kell nézniük a termesztett növényeket ahhoz, hogy a hústermelés alapjait<br />
megértsék.<br />
Hasonlóan más témakörök feldolgozására is lehetőség nyílik a farmon, a túraútvonal<br />
mentén illetve különböző rendezvények során, az oktatási partnereknek<br />
köszönhetően.<br />
Végül egész napos programot is javasolhatunk a gyerekeknek, ekkor a gazdaság<br />
egészét felfedezhetik. Kiegészítésként más ALICERA modulokat is beintegrálhatunk<br />
az egy napos „Egyensúly a mezőgazdaságban” programba.<br />
Befejezésül:<br />
Az iskolában a tanárok felhasználhatják az oktatási füzetet a mezőgazdaság,<br />
gazdálkodás témakör feldolgozásakor. Lehetőségük van a tárgyalt témakörök<br />
kibővítésére más anyagokkal...<br />
A jövőben tervezzük, hogy komplett, az iskolai programokhoz adaptált oktatási<br />
anyagot készítünk. Így a tanárok tervezhetik meg a farmlátogatásokat, és jobban az<br />
igényeikhez igazíthatják a programot.<br />
Az értékelés nagyon hasznos lehet a különböző célcsoportok eltérő igényeinek<br />
figyelembevételéhez. Végül az oktató túraútvonalat is tökéletesíthetjük az értékelő<br />
kérdőíveknek, és a <strong>rész</strong>tvevők megjegyzéseinek köszönhetően.<br />
343
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
Résztvevőknek kiadandó anyagok (WH)<br />
Aktív tanuláshoz javasolt kiadandó anyagok<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
WH 4<br />
WH 5<br />
WH 6<br />
WH 7<br />
WH 8<br />
WH 9<br />
WH 10<br />
“Egyensúly a mezőgazdaságban” játék<br />
3 poszter “Biodiverzitás és rétek” (narancs)<br />
2 poszter “Víz” (kék)<br />
3 poszter “Talaj és növények” (barna)<br />
2 információs panel “Kerlavic vizes területek” (kék)<br />
1 információs panel “gulya”<br />
Kiértékelő kérdőív<br />
„Egyensúly a mezőgazdaságban” kérdőív<br />
Kerlavic kvíz<br />
“Ismerd meg a farmot!” füzet<br />
4 FELHASZNÁLT IRODALOM:<br />
http://museum.agropolis.fr/pages/expos/agriculteurs/monde.htm<br />
http://environnement.ecoles.free.fr<br />
Textes et Documents pour la Classe 812 (TDC) “L’exploitation agricole française”<br />
CNDP – ISSN 0395-6601<br />
Larousse agricole, le monde paysan au XXI ème siècle – Larousse<br />
344
Egyensúly a mezőgazdaságban. A víz, talaj, növények és állatok kapcsolata<br />
Egyensúly a gazdálkodásban<br />
Borjúvásárlás<br />
Hízott borjú<br />
Műtrágyák<br />
Rét gondozása<br />
Tehéntrágya<br />
Pénz be/ki<br />
Legjobb bika kiválasztása<br />
Növényi kultúrák Kukorica, búza Betakarítás<br />
Évente 1 borjú<br />
Mesterséges<br />
Szopós borjú<br />
Hústermelés<br />
Takarmányvásár<br />
Egyensúly a gazdálkodásban – játék<br />
menete<br />
Eszköz: - gazdaságot ábrázoló rajz<br />
- mágnesek (szavak vagy képek)<br />
Játék: helyezd el azokat az elemeket az<br />
ábrán, amik egy egyensúlyban gazdálkodó<br />
gazdaságra jellemzőek.<br />
345
A TALAJ<br />
TERMELÉS ÉS ÉLETTÉR<br />
Oktatási anyag a cselekvésorientált tanulás<br />
c. vidékfejlesztési projekthez<br />
Készült az Európai Unió INTERREG IIIC ALICERA projekt támogatásával<br />
Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara, Franciaország<br />
346
A talaj. Termelés és élettér<br />
Rural Action Learning (RAL) Module<br />
A TALAJ<br />
TERMELÉS ÉS ÉLETTÉR<br />
MATERIALS FOR ACTION-BASED LEARNING IN RURAL AREAS<br />
1 ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK<br />
Projekt régió: Bretagne, Franciaország<br />
Projekt intézmény: Kerlavic Farm, Finistere Mezőgazdasági Kamara<br />
Cím:<br />
A talaj – termelés és élettér<br />
Célcsoport:<br />
8-11 év közötti gyerekek<br />
tágabb értelemben 12-16 éves tinédzserekés és a felnőttek<br />
Együttműködő partnerek:<br />
o Finistere Mezőgazdasági Kamara és a regionális<br />
kutatóhálózata<br />
o Környezetvédelmi szervezetek és a CPIE (Környezeti<br />
Kezdeményezések Központja)<br />
o Oktatási Központ: Agrocampus Rennes Site de Beg-Meil,<br />
Mezőgazdasági iskolák<br />
TARTALOM ÉS MÓDSZERTAN<br />
Rövid leírás (célok és tartalom)<br />
A talaj valamennyi ökoszisztéma fontos elemét képezi. Táplálékforrásként, de akár<br />
házépítésre is használjuk. Fontos szerepet játszik a vízminőség vagy a klíma<br />
alakításában. A talaj legfelső rétege élettér a termesztett növényeink számára. A talaj<br />
egy összetett és dinamikus rendszer, alapvető eleme az élet- és az újrahasznosítási<br />
folyamatoknak. Habár a talajt mindannyian ismerjük, mégis gyakran hiányosak az<br />
ismereteink erről a környezetről.<br />
A mezőgazdaságban a farmerek nagy figyelmet fordítanak a talajra, ami támogatja a<br />
növények termesztését és az állati termékek előállítását, alapot adva az emberi<br />
táplálék és élet megteremtéséhez. Életteret biztosít a gazdag biodiverzitásnak, az<br />
álltoknak, növényeknek és a mikroorganizmusoknak. Ezért a farmerek nagyon<br />
odafigyelnek a talajtermelékenység fenntartására és a környezetben betöltött<br />
szerepére.<br />
Általánosságban a modul elsődleges célja, hogy a <strong>rész</strong>tvevők felfedezzék a talajt,<br />
mint környezeti tényezőt. Alapvető információt közvetít a talaj változatosságáról,<br />
jellemzőiről és szerkezetéről. Egyértelműen és szorosan kapcsolódik más –<br />
természeti erőforrásokkal vagy a mezőgazdasági termelési folyamatokkal foglalkozó<br />
– oktatási modulokhoz. A talaj kulcsszerepet játszik abban, hogy az emberek<br />
felfedezzék környezetüket, és kíváncsian forduljanak a környezet és az élet védelme<br />
felé.<br />
A gyerekek esetében a modul célja, hogy az élet komplexitását és változatosságát<br />
aktív módon fedezhessék fel. Ezen kívül az alábbi lépésekkel az a cél, hogy<br />
elsősorban a gondolkodásra késztessenek, a folyamatokra figyeljenek oda a végső<br />
347
A talaj. Termelés és élettér<br />
tudás közvetítése helyett. Ez utóbbi koncepció a tinédzserek és fiatal felnőttek<br />
esetében is érvényes.<br />
Első célkitűzés: a talaj megismerése és a diverzitás felfedezése<br />
A talaj, mint környezeti elem jellemzői, változatossága iránti érdeklődés felkeltése, a<br />
talajok alakulása érdekes felfedezésekhez vezethet. Az innovatív megközelítés célja,<br />
hogy rögtön a dolgok közepébe vágva a valóságot mutassuk meg olyan oktatási<br />
elemek segítségével, mint például a nagyító használata vagy a giliszták tartása.<br />
Második célkitűzés: a talajminőség hatása a termelésre és az életfolyamatokra<br />
A talaj lenyűgöző életének és a tulajdonságok megismerését követően a <strong>rész</strong>tvevők<br />
tisztában vannak a talaj szerepével és azzal, hogy a termelési folyamatokhoz védeni<br />
szükséges ezt az elemet.<br />
Fel kell kelteni az érdeklődést a talaj szükségletei, a tápanyag-visszapótlás<br />
jelentősége, a talajvédelem iránt – ezek mind olyan tényezők, amik nem feltétlenül<br />
ismertek. Továbbá lehetővé válik más életfolyamatok megértése – olyan<br />
folyamatoké, melyek az életet, a táplálékláncot és az újrahasznosítást is mozgatják.<br />
Az egyensúlyi mezőgazdaság <strong>rész</strong>eként a talajjal foglalkozó modul hozzásegíti a<br />
gyerekeket a talaj más szemmel nézéséhez: a gyerekek megérinthetik, gyúrhatják,<br />
megnézhetik és megszagolhatják a talajt...<br />
Felfedezik, hogy élet van a lábuk alatt!<br />
Aktív tanulás módja:<br />
A talaj modul a különböző szintekkel is<br />
foglalkozik, a talajrögtől egészen a tábláig.<br />
A <strong>rész</strong>tvevők a gyakorlatban „lemennek” a talaj<br />
szintjére és felfedezhetik a lábuk alatti<br />
talajállapotot, szerkezetet. Különös figyelmet<br />
szentelnek az ásványi és a szerves anyagok<br />
közötti kapcsolatoknak, a talajt borító vegetáció<br />
és a gyökérzóna kapcsolatának.<br />
Ássunk a növények mellett,<br />
nyissuk fel a talajt: a talaj<br />
szerkezete láthatóvá válik.<br />
Az aktív tanulási forma sikeresen hasznosítja az alábbi oktatási módszereket:<br />
- Helyszíni megfigyelés és tanulás a farmlátogatások alkalmával,<br />
- Kísérletek, a feltevéstől az eredményig lépésről-lépésre nyomon követhető a<br />
folyamat, megtanulják a kísérletek tervezését és leírását,<br />
- Játékok,<br />
- Szakirodalom és dokumentáció keresése, ha szükséges az értékeléshez.<br />
Ezek a módszerek mind a farmon, mind az iskolában használhatók.<br />
Akármilyen módszerkombinációt alkalmazunk, fontos a gyerekeknek az eredmények<br />
bemutatása és hangsúlyozása. Ösztönözni kell a gyerekeket arra, hogy mutassák be<br />
a végzett kísérleteket a munkafüzetükben.<br />
348
A talaj. Termelés és élettér<br />
A talaj megismerésére irányuló feladatokhoz oktatási segédanyagok és a táblákon<br />
aktív gyakorlatok is alkalmazhatók az érdeklődés felkeltése végett (lásd mellékelt<br />
munkalap).<br />
Ezeket a megfigyeléseket olyan cselekvésekkel érik el, amelyek a talaj leírását és a<br />
fauna megismerését célozzák. A gyerekek különböző munkalapokat töltenek ki a<br />
program során, lerajzolják a látottakat. Kísérletek, megfigyelések és a gyakorlati<br />
feladatok mindérdekes és ösztönző oktatási módszerek.<br />
A talaj megismerését célzó rendezvények során érdemes talajművelő munkagépeket<br />
– mint például az ekét vagy a boronát – is bemutatni a növények mellett; ezzel<br />
elmagyarázhatjuk a különböző talajmunkák és a gazdálkodási módszerek<br />
változatosságát.<br />
A módszerek segítségével az érdeklődők gyorsabban és jobban megérthetik a talaj<br />
környezetét.<br />
Időtartam (óra):<br />
Gyerekeknek<br />
Előzetes feladatok az iskolában – Kb. 1h 30 min / feladat<br />
3 óra a farmon, maximum 15 fős csoportok<br />
Felnőtteknek és az érdeklődőknek, fél napos, kb. 3 órás látogatás a farmon.<br />
3 AZ AKTÍV TANULÁSI FOLYAMAT SZAKASZAI:<br />
Bevezetés/Motiváció:<br />
A talajos modul célja az érdeklődés felkeltése a talaj<br />
környezet iránt, annak megértése, hogy mi is a talaj: hogyan<br />
jön létre Miből áll Hogyan dolgoznak a farmerek Mik a<br />
talaj karbantartásának kockázatai, és mit lehet tenni a<br />
talajvesztés és erózió ellen<br />
A talaj feladata nemcsak a vegetáció és a növénytermesztés támogatása; számos<br />
egymásra ható folyamat <strong>rész</strong>ét képezi (pl. klíma, talajélet, ásványi anyagok). A<br />
talajminőség és talajvédelem hosszú távú feladatok; az élelmiszer előállítás és az<br />
állattenyésztés számára elegendő növényi anyag termelése érdekében.<br />
A modul megvalósítása négy <strong>rész</strong>re osztható.<br />
1. Kőzettől a talajig<br />
o A talaj képződése. A talaj egységessége és változatossága a<br />
kőzet természete és a régió függvényében.<br />
o A talaj felszínén lezajló élet- és újrahasznosító folyamatok.<br />
<strong>2.</strong> Milyen elemek és élet van a talajban<br />
o A « gyökér » környezete<br />
o Talaj és növény kapcsolat<br />
o Talaj fauna<br />
349
A talaj. Termelés és élettér<br />
3. Mi a talaj feladata<br />
o A talaj feladatait számos tényező befolyásolja. Néhány példa a<br />
mezőgazdaságból.<br />
4. Talajvédelem és a talaj megőrzése a jövőre<br />
o A talaj örök Kockázatok és károk, erózió, veszteségek...<br />
o A mezőgazdasági termelés és talajvédelem, ökológia kapcsolata<br />
A modul minden egyes elem külön egységként is tekinthető. Lehetőség van csak az<br />
egyes elemek bemutatására, vagy a talajnak a mezgazdaságban betöltött szerepével<br />
kapcsolatos valamennyi tényező bemutatására.<br />
Előkészítés /Megvalósítás:<br />
Első lépés: a gondolatok megvitatása<br />
Mindenekelőtt kérdezzük meg a gyereket, hogy mit gondolnak a talajról, mit jelent a<br />
talaj a számukra. Saját szavaikkal magyarázzák el, hogy mi a talaj, rajzolják le. Majd<br />
gyűjtsük össze a rajzokat, tegyük ki őket a beszélgetés során előjövő<br />
tényezők/gondolatok szerint rendszerezve.<br />
Második lépés: Érdeklődés felkeltése megfigyeléssel / előkészítés<br />
Mielőtt kimennénk a területre, érdemes egy filmet bemutatni a téma bevezetése<br />
végett. Ez segíti a gyerekeket abban, hogy a különböző megfigyelési szinteket<br />
összekapcsolják – a mikroszkopikus szinttől kezdve, a flóra és fauna felfedezésén<br />
keresztül. A Kerlavic farm készített egy rövidfilmet „A földkupactól a vízcseppig”<br />
címmel. Amennyiben vannak segédeszközeink – mint például nagyító vagy<br />
mikroszkóp –, közvetlenül is megnézhetjük a különböző tényezőket egy korábban<br />
begyűjtött talajrögön.<br />
A farm látogatása előtt a tanár kitöltetheti a munkalapokat a diákokkal (1. munkalap –<br />
Előkészítő feladatok a talaj megismeréséhez).<br />
1. Kőzettől a talajig<br />
A talaj megértésének első lépése a levegő és a kőzet közötti kapcsolat megértése.<br />
Élő környezetként a talaj a szervetlen és szerves anyagok gyűjtőhelye.<br />
A talaj szerkezete (egy függőleges vágás, ami mutatja a rétegeket) jól mutatja a<br />
biológiai, kémiai és fizikai tulajdonságokat.<br />
A talajban különböző rétegeket figyelhetünk meg:<br />
- Szerves réteg vagy talajfelszín (A): ebben a talajrétegben a legjelentősebb a<br />
szervesanyag tartalom és talajélet.<br />
- Ásványi réteg vagy altalaj (S): Az „A” réteg alatt helyezkedik el. Gazdag<br />
vasban, agyagban, alumíniumban és szerves összetevőkben. Ezt a réteget a<br />
farmerek általában nem művelik.<br />
- Képződési réteg: Nem művelt vagy bolygatott réteg.<br />
350
A talaj. Termelés és élettér<br />
• Hogyan képződik a talaj<br />
A talajrétegek vizsgálata lehetővé teszi a talaj képződésének – a pedogenezis<br />
folyamatának – megértését. A talaj az úgynevezett képződési rétegben jön létre, a<br />
klíma, növények és organizmusok hatására. A talaj képződéséhez hosszú időre van<br />
szükség – 1 m talajnak 10000 év kell!<br />
• Miből áll a talaj<br />
- Talaj összetétele: a talaj szilárd, folyékony és légnemű anyagokból áll.<br />
Nemcsak ásványi <strong>rész</strong>ecskék (45 %), hanem levegő (25%), víz (25%) és<br />
végül szerves anyagok (5%) is vannak benne. A szerves anyagok tovább<br />
csoportosíthatók humuszra (80%), gyökerekre (10%) és élő szervezetekre<br />
(10%).<br />
- Talaj szerkezete bemutatja a talaj<strong>rész</strong>ecskék elhelyezkedését, aggregációját<br />
különböző formákba és méretekbe. A talaj szerkezete hatással van a<br />
szellőzésre, a víz mozgására, az eróziónak való ellenállásra és a gyökér<br />
növekedésére.<br />
- a talaj szerkezete vonatkozik még a <strong>rész</strong>ecskék méretére: 2 - 0.06 mm; iszap<br />
0.05 t- 0.002 mm és agyag < 0.002 mm.<br />
- Talaj színe: sötétbarna, sárgásbarna... mutatja a nedvességet<br />
- Talaj szaga: a földszag általában a mikrobiális tevékenység eredménye.<br />
A gyerekek saját vizsgálataikkal fedezhetik fel a talaj környezetét, leírják és<br />
megtalálják a víz jelenlétét, a gyökerek, szerves és szervetlen anyagok meglétét.<br />
A gyerekek esetében nem szükséges a talaj tipológiával vagy besorolással<br />
foglalkozni. A kisgyerekek számára, akik a talaj egységességét és az élet<br />
változatosságát tanulják, fontos az ásványi, szerves élő és élettelen anyagok közötti<br />
összefüggések megismerése.<br />
A gyerekeket kisebb csoportokra is oszthatjuk, így különböző helyszíneken<br />
végezhetnek vizsgálatot (használjunk talajtérképet, amennyiben rendelkezésre áll).<br />
A talaj szerkezetét bemutató játékkal megérthetik, hogy hol koncentrálódik az élet a<br />
talajban (természetesen a szerves rétegben). Az élet és az újratermelés a<br />
talajfelszínen zajlik (<strong>2.</strong> munkalap).<br />
<strong>2.</strong> Milyen elemek és élet van a talajban<br />
- Víz, levegő és tápanyagok: a víz és a levegő a talaj alapvető alkotóelemei. A<br />
talaj<strong>rész</strong>ecskék közötti réseket víz vagy levegő tölti ki. Mindhárom tényező<br />
alapvető fontosságú a növények növekedéséhez és egyéb talajban előforduló<br />
élőlények életéhez.<br />
- A gyökér környezete. A „gyökér workshop” során felfedezhetjük az eltérő<br />
gyökértípusokat. A 8-10 éves gyerekek számára javasolt a munkalap kitöltése<br />
(lásd „gyökér környezete” munkalap)<br />
- Talaj-fauna megismerése fontos elemét képezi a modulnak. Ennek<br />
tanulmányozására a gyerekek felnőtt kíséretében elmennek talajmintáét<br />
351
A talaj. Termelés és élettér<br />
gyűjteni. Vegyük figyelembe, hogy a megfigyelés eredménye évszakonként és<br />
helyszínenként eltérő lehet.<br />
o A táblán az elsődleges vizsgálati eszköz a szem (különböző rovarok,<br />
férgek…).<br />
o Az osztályteremben egyszerűbb kísérletekkel kelthetjük fel az érdeklődést.<br />
A Berlese módszerrel (talaj fauna migrációs folyamatok, a talajminták fényés<br />
kivetítő alá helyezése) és a nagyítóval végzett vizsgálatok érdekesek és<br />
kisebb csoportokban is elvégezhetők.<br />
Ezt követően a talaj faunában megfigyelt változatosság összekapcsolható a<br />
tápláléklánc egyes elemeivel. Ki eszik kit Azonosítást elősegítő fényképek és<br />
anyagok segíthetik ezt a feladatot.<br />
3. Mi a talaj feladata<br />
- A talaj szerepe nagyon változatos lehet a régiótól, klímától, talajminőségtől...<br />
függően. A farmerek különböző növényeket ültetnek, amelyek<br />
alkalmazkodnak. Szintén figyelembe veszik a talaj és a növények igényeit,<br />
szükségleteit csakúgy, min az állatállomány szükségleteit vagy a<br />
rendelkezésre álló gépeket. (lásd csatolt munkalap)<br />
- Ezenkívül a takaró vegetáció kiválasztása függhet a környezeti kockázattól is:<br />
például folyók mellett a farmerek füves sávokat alakítanak ki a talajveszteség<br />
elkerülése végett.<br />
4. talajvédelem és a talaj megőrzése<br />
- Milyen veszélyek fenyegetik a talajt A talaj érzékeny; a farmernek védeni kell<br />
az eróziótól, az elemek veszteségétől és a pH változásproblémájától. A<br />
táblákon az idősebb diákok felfedezhetik az erózió jeleit és javaslatokat<br />
tehetnek az erózió veszélyének csökkentésére.<br />
A mezőgazdaságban a talaj minőségének megőrzése kulcsfontosságú a<br />
fenntartható termesztés és az élelmiszer minőség biztosításához. Télen<br />
például – amikor az erózió veszélye fokozottan fennáll – a farmerek<br />
vegetációs „takaróval”, növényborítással (talajtakarás) védekeznek. Újabban a<br />
zéró-talajművelés módszere is terjed.<br />
A talajjal kapcsolatos tényezők segítségével az érdeklődők a talaj egészéről képet<br />
kapnak. A kísérleti módszerek és eszközök segítségével megérthetik a talaj<br />
komplexitását és törékenységét. A talajképződéstől a különböző talaj funkciókon<br />
keresztül a talaj egy sokoldalú elem, ami nyersanyagot biztosít a különböző<br />
mezőgazdasági folyamatokhoz. Végül az oktatási modul lépései kulcs szerepet<br />
játszanak abban, hogy a <strong>rész</strong>tvevők hogyan és milyen mértékben alakítják a<br />
termelést és az életteret.<br />
Nyomon követés/Értékelés:<br />
A modul a talaj változatosságával foglalkozik. A megvalósítás során felmerülhetnek<br />
olyan kérdések, amelyek különböző szintű földrajzi kategóriákat érintenek: regionális,<br />
nemzeti a világméretű szinteket. A <strong>rész</strong>tvevők korábbi ismeretei és tapasztalatai<br />
352
A talaj. Termelés és élettér<br />
alapján a talaj és mezőgazdasági termelés, illetve egyéb humán beavatkozások<br />
hatásait is megvitathatják.<br />
Tinédzserek és idősebb diákok számára a talajhoz kapcsolódó túraösvényt is<br />
szervezhetünk talaj megfigyelési pontokkal. Saját készítésű füzetecske – alapvetően<br />
rajzokkal illusztrálva – készíthető a megszerzett ismeretek könnyebb szintetizálása<br />
végett.<br />
Utolsó lépés: <strong>rész</strong>vétel a változó régiók életében<br />
Miután felfedeztük, hogy a talaj nemcsak a termelést támogató tényező, hanem<br />
védelemre szoruló elem is egyben, az érdeklődők megérthetik, hogy a talaj az élet<br />
elengedhetetlen <strong>rész</strong>e; irányítja az újratermelési folyamatokat, összekapcsolja a<br />
szervetlen-szerves bomlási folyamatot, az élő és élettelen világot. Végeredményben<br />
a tapasztaltak cselekvésre késztethetik a <strong>rész</strong>tvevőket:<br />
A mindennapi viselkedés megváltoztatására: „ne dobjunk ki minden szerves anyagot,<br />
próbáljuk meg egy <strong>rész</strong>ét újrahasznosítani (komposztálás, amelynek eredményeként<br />
a kertben a virágok szebben nőnek!).<br />
… mélyebb értelemben egy újfajta érzékenység kialakulásához vezethet – olyan<br />
országokkal szemben, ahol a klíma keményebb életet tesz lehetővé, a víz és a talaj<br />
erőforrások pedig az élet alapját jelentik.<br />
Diákoknak kiadandó munkalapok<br />
Aktív tanuláshoz javasolt munkalapok<br />
WH 1<br />
WH 2<br />
WH 3<br />
WH 4<br />
Előzetes feladatok a talaj minél jobb megismerése végett<br />
Milyen állatok élnek a talajban meghatározási kulcsok<br />
Játék “A talaj élete”<br />
“Gyökérkörnyezet” oktatási segédlet<br />
WH 5 Hogyan műveljük a talajt <br />
4 FELHASZNÁLT SZAKIRODALOM:<br />
Tudományos vizsgálatok<br />
LE BISSONNAIS Y., LECOMTE V. et CERDAN O., Grass strip effects on runoff<br />
and soil loss, INRA, 2004.<br />
PILLET G. et LONGET R., Les sols, faciles à perdre, difficiles à regagner,<br />
Dossiers de l’environnement, 1993.<br />
Oktatási anyagok<br />
« L’exploitation agricole ». Civam CDDP<br />
The compost. Educational tool Bio’ appétit. CPIE Vallée de l’Elorn and MAB 29.<br />
Iskolai feladatok és workshopok<br />
• Mi a talaj<br />
http://www.lsf-lst.ca/en/teachers/classroom_active.phpactivity_id=53<br />
http://www.enpairs.ca/objet/index.phpobj=357<br />
• Kert az iskolában<br />
http://www.jardinons-alecole.org/pages/atelier05-4.asp<br />
353
A talaj. Termelés és élettér<br />
• Fák, erdők és a talaj<br />
http://www.afqm.org/activites.anima_arbresesfeuilles.html<br />
honlapok<br />
• Általános információ<br />
http://en.wikipedia.org/wiki/Soil<br />
http://www.physicalgeography.net/fundamentals/10t.html<br />
http://www.bretagne-environnement.org/rubrique/le-b-a-ba-des-sols<br />
http://www.ifen.fr<br />
• Amerikai Talaj Tudományos Társaság<br />
https://www.soils.org/<br />
• Talajvédelem<br />
http://www.seafriends.org.nz/enviro/soil/ Interesting articles by Dr. J. Floor<br />
ANTHONI (2000).<br />
Soil: use, sustainability and conservation<br />
• Interaktív honlap gyerekek számára : Herman, a kukac kalandjai<br />
http://www.urbanext.uiuc.edu/worms/<br />
• Egyéb, érdekes honlap<br />
http://school.discovery.com/aschooladventures/soil/soil_safari.html<br />
• Egy tanár személyes és érdekes tapasztalatai az élettudományok tanításával<br />
kapcsolatban<br />
http://pst.chez-alice.fr/svtiufm/<br />
Előzetes feladatok a talaj megismeréséhez<br />
• A – mi is a talaj<br />
- Kint, az osztályterem közelében a gyerekek 2-3 fős csoportokat alkotnak és<br />
talajmintát gyűjtenek (30 x by 30 cm négyzetben – 10 cm mélyen).<br />
- Írják le, mit látnak: szín, szerkezet, szag, <strong>rész</strong>ecskék mérete, szerves és<br />
ásványi anyagok, általános megfigyelések é benyomások... ha lehetőség van<br />
rá, nagyító használatával.<br />
- Együtt visszamennek az osztályterembe és csoportról csoportra a gyerekek<br />
meghatározzák a talaj fogalmát, megerősítve vagy módosítva a korábbi<br />
meghatározásokat. A beszélgetés koncentráljon a közös és a különböző<br />
elemekre.<br />
• B – talaj és termékenység<br />
- Tegyünk magokat különböző közegekbe (pl. vízkultúra, papír, homok, agyag,<br />
szerves talaj és sterilizált talaj...)<br />
- Néhány nap múlva a gyerekek összehasonlíthatják a magok csírázásában<br />
tapasztalt eltéréseket, meghatározhatják a talaj minőségét.<br />
• C – komposzt készítése és a talaj fauna jelentőségének megértése<br />
- Perforált műanyag üvegbe rétegezzünk földet és homokot. Tegyünk bele<br />
gilisztát, trágyát és faleveleket. Öntözzük, fedjük le és tegyük árnyékos helyre.<br />
Majd kövessük nyomon ennek az élő környezetnek az alakulását, tartsuk fenn<br />
a fiatal giliszták számára az optimális életkörülményeket.<br />
- Próbáljanak választ adni a következő kérdésekre:<br />
Mi történik néhány nap múlva Írják le pontosan a tapasztaltakat.<br />
Vajon a gilisztáknak mire van szükségük az életben maradáshoz<br />
Mi a szerepük, feladatuk<br />
354
A talaj. Termelés és élettér<br />
Mely állatok élnek a talajban<br />
Lerajzolom a szabad szemmel látható állatokat.<br />
Néhány példa<br />
Hogyan azonosítsuk az<br />
állatokat<br />
Giliszta (> 5 cm) - féreg<br />
étel: bomló anyag<br />
Meztelen csiga (> 2 cm) -<br />
puhatestű<br />
étel : zöld növények<br />
Megafauna –10 cm felett<br />
Talajban élő nagyobb állatok.<br />
Lehetnek emlősök,<br />
csúszómászók, stb. Keresd a<br />
jelenlétük nyomait (pl. lyukakat)<br />
Macrofauna –4 - 8 cm<br />
Szabad szemmel láthatóak,<br />
talajban élnek: giliszta, hangyák,<br />
talajban élő rovarok, pókok stb.<br />
Aranybogár (>1,5 cm) rovar<br />
étel : csiga, giliszta…<br />
Opilion (> 2 cm) – pók<br />
étel: rovar, csiga, atka<br />
Mesofauna –0,2 - 4 mm<br />
Makroszkopikus talajlakók, mint<br />
például az ászkák.<br />
Microfauna –0,2 mm alatt<br />
Nagyon kicsi élőlények, de<br />
mikroszkóppal láthatók.<br />
Pinceászka ( < 1,5 cm).<br />
étel : lebomló levelek<br />
Lerajzolom a nagyítóval látható állatokat.<br />
Centipede (> 1 cm) –<br />
Myriapoda<br />
étel : csigák, férgek és rovarok<br />
A talajlakó apró állatok<br />
meghatározása<br />
Számold meg a lábukat!<br />
1) Nincs lábuk<br />
csápokkal a fejen :<br />
puhatestű.<br />
Rugófarkú (< 0,5 cm) – rovar<br />
étel : lebomló szerves, gomba<br />
Lerajzolom a mikroszkóppal látható állatokat.<br />
Atkák (~ 0,2 cm) – atkafélék.<br />
étel : szervesanyag<br />
hosszú elnyúlt test lábak<br />
nélkül<br />
féreg.<br />
rövid test lábak nélkül<br />
lárva.<br />
2) 3 pár lába van<br />
rovar.<br />
Nematoda (1 mm) –<br />
gyűrűsféreg<br />
étel : baktérium, bomló anyagok<br />
Streptomyces (100-500 µm)<br />
Aerob - Actinobacteria<br />
étel : szerves anyag<br />
Amőba (200-500 µm) –<br />
Protozoa<br />
étel : baktérium, alga<br />
3) 4 pár láb<br />
pók.<br />
4) 7 pár láb<br />
rákféle.<br />
5) Több, mint 7 pár láb<br />
százlábú.<br />
355
A talaj. Termelés és élettér<br />
Játék a talaj életéről<br />
Rajzold le a talaj rétegeit a kőzetágytól a felszínig. Ne felejtsd ki a<br />
növényi <strong>rész</strong>eket, ha találtál! Ha elkészült a rajz, próbáld meg<br />
elhelyezni rajta a talajban élő szervezeteket.<br />
Kérd a tanárod segítségét az állatok meghatározásához.<br />
Tudod, hogy mit esznek a lerajzolt állatok Próbálj meg táplálékláncot írni a<br />
talajban élő állatokra!<br />
Példák kérdésekre:<br />
Fontos kerti eszköz vagyok a talaj átforgatásához.<br />
Szerinted mi vagyok<br />
Kicsi de izmos, kb. 30 000 van 1m 2 talajban.<br />
Nemcsak a talajban, hanem a szőnyegben is<br />
megtalálsz minket. Kik vagyunk<br />
Tél végén a kertész a kosarába gyűjt minket.<br />
Ezután egy csomó élőlény lebont minket. Mi .....<br />
vagyunk.<br />
Kérdések a tajaról:<br />
A játék második fele az idősebb<br />
diákoknak és felnőtteknek szól.<br />
356
A talaj. Termelés és élettér<br />
A gyökér környezete<br />
Helyszín – Farm:<br />
Dátum :<br />
Név :<br />
Feladat : A farmon, a farmer segítségével találj egy<br />
kukorica növényt, egy búzát és két másik növényt.<br />
Óvatosan ásd ki őket és töltsd ki a táblázatot<br />
valamennyi növényre vonatkozóan.<br />
Növény neve<br />
Gyökér mérete (L, l)<br />
Formája,<br />
Egyéb jellemzői<br />
Szín<br />
Rajzold le a gyökeret<br />
A gyökér mely <strong>rész</strong>e<br />
ehető<br />
Ezen kívül mi a gyökér<br />
haszna, feladata<br />
357
A talaj. Termelés és élettér<br />
Hogyan gondozzuk a talajt <br />
A farmerek a növénytől és a talajtól függően eltérő eszközöket használnak.<br />
Bevezető kérdés:<br />
Szerinted mire van szüksége a farmernek a talaj előkészítéséhez és a növények<br />
termesztéséhez Beszéld meg barátaiddal, és készítsetek egy listát még a<br />
farmlátogatás előtt.<br />
A farmlátogatás alatt :<br />
Munkagépeket láttok. Kérdezd meg a farmert, hogy ő milyen gépeket használ,<br />
hogyan működnek és miért hasznosak. Megkérdetheted, hogy a gépek mennyibe<br />
kerülnek. Töltsd ki az alábbi táblázatot és készíts fényképeket a talajművelő<br />
eszközökről.<br />
Gép neve Használat Leírása, jellemzők Karbantartás Költsége kb.<br />
• először is, a farmernek szüksége van<br />
… EGY TRAKTORRA<br />
A legelterjedtebb gép, amit a farmokon használnak.<br />
Tolásra, húzásra használják, meghajtanak vele más<br />
eszközöket.<br />
Minél nagyobb a traktor, annál nagyobb a lóereje*.<br />
*A lóerő megmutatja, hogy adott időn belül mennyi munka<br />
elvégzésére képes a gép. Például 50 kg széna 1<br />
másodperc alatti 1,5 m-re való felemeléséhez, ami 1<br />
lóerőt igényel, ugyanannyi, mint ha egy ló 1 m/s sebességgel 75 kg-ot húzna.<br />
• Majd ki kell választania a talaj megmunkálására alkalmas gépet.<br />
1. Gyomirtás és tarlóhántás, szükség esetén<br />
talajforgatás<br />
Kultivátor: talajmegmunkálásra, magágy<br />
előkészítésre használják. Kiirtják a gyomot és<br />
átszellőztetik a talajt. A kultivátor mélyebben<br />
átmozgatja a talajt, míg a rotakapa a felszínen dolgozik forgó pengéivel.<br />
<strong>2.</strong> Eke<br />
Eke : hagyományos munkaeszköz a talaj magágynak vagy<br />
palántázáshoz való előkészítésére. A felső talajréteget átfordítja,<br />
így a tarló mélyebbre kerül. Kevesebb a gyom és porózusabb lesz<br />
a talajszerkezet, megkönnyítve ezzel a művelését. De nem kell túl<br />
mélyen szántani, az altalajt és a felszíni talajt összeforgatni. Mert<br />
mi is történik ekkor<br />
358
A talaj. Termelés és élettér<br />
Csipkés eke : hagyományos munkaeszköz a mélyszántáshoz. Meglazítja és<br />
szellőzteti a talajt, ugyanakkor a tarlót nem forgatja be. Csökkenti a talaj<br />
tömörödését.<br />
A talajerózió elkerülése és a talaj megőrzése érdekében néhány farmer a<br />
szántás alternatíváját alkalmazza: zéró talajműveléssel vagy csökkentett<br />
elemszámú talajműveléssel termeszti a növényeket. Ennek számos<br />
környezeti és gazdasági előnye van: kevesebb üzemanyagot használ, a<br />
szerves anyag a talajban marad anélkül, hogy az élő szervezeteket<br />
megbolygatnák.<br />
3. Magágy készítése<br />
Szántás után, közvetlenül a vetés előtt a farmer<br />
tárcsával vagy rotakapával átforgatja a talajt. Ezzel<br />
megtöri a rögöket és elsimítja a talajfelszínt.<br />
rotációs borona<br />
• Ezzel kész a talaj a vetéshez. Közvetlenül miután a növény elkezd nőni, a farmer<br />
visszatér, hogy meglazítsa a talajt, kivágja a gyomokat. Majd figyeli a növény<br />
fejlődését egészen a betakarításig.<br />
• Téli dőszakra már elveti a következő növényt vagy vet valamilyen köztes növényt,<br />
hogy a talajtakarásról gondoskodjon.<br />
Egyéb kérdések<br />
Hogyan művelték a gazdák a földjeiket régen, amikor még nem volt traktor<br />
Napjainkban, a fejlődő országokban – ahol nincs pénz traktorra – hogyan<br />
művelik a földeket<br />
Hasonlítsd össze a különböző technológiákat a szántástól a zérótalajműveléses<br />
technológiáig bezárólag. Mik az egyes technológiák előnyei és<br />
hátrányai Mutasd be a pro és kontra érveket.<br />
Állítsd párhuzamba a farm berendezéseket és a kerti szerszámokat (ásó,<br />
kapa, gereblye...)<br />
Mivel a farm berendezések meglehetősen drágák, szerinted a farmerek<br />
hogyan csökkenthetnék az ilyen jellegű költségeiket<br />
359