Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
– a téli félévben az évi csapadék 40%-a;<br />
– a tóvíz hımérséklete évi 101-–110 napig volt 20 °C-nál melegebb;<br />
37– tartós meleg idıszakban elérte a 29 °C-ot;<br />
– a tóvíz hımérséklete néhány nap eltolódással követi a léghımérsékletet;<br />
– napfénytartam (1945–70 közötti átlag) a tó fölött 1850 (2173–1602) óra/év;<br />
– nyári nap átlag 56/év;<br />
– hıségnap átlag 10/év;<br />
– téli nap átlag 29/év;<br />
– szélsebesség (1969–74) átlag 3,7 (8,9–0,6) m/sec;<br />
– szélirány (1969–74) átlag 29,4% NW azonos a tó hossztengelyével.<br />
A csapadék és a hımérséklet adatainak feldolgozásával, kiegészítve a légmozgások fontosabb adataival<br />
Antal Emánuel olyan adattömeget állított össze, amely kielégíti más tudományágak (hidro-, bio-, balneo-,<br />
talaj-, geomorf-, erdészet-, mezıgazdaság-, településföldrajz) legkülönbözıbb éghajlati igényeit is.<br />
A tóra vonatkozó klimatológiai és hidrokémiai paraméterek vizsgálatára az Észak-dunántúli Vízügyi<br />
Igazgatóság (ÉVIZIG) a tó mellett Fertırákoson, Fertıbozon, Fertıújlakon (Sarródon) az 1968/69. évben<br />
hidrometeorológiai állomást létesített, amelyeken a Központi Légkörfizikai Intézet (KLFI) az összes<br />
meteorológiai elemek adatgyőjtését végezte. Ezek alapján 1971 és 1975 között évenként összefoglaló<br />
jelentést készített az ÉVIZIG és az OVH részére, mely a tó felszínérıl elpárolgó víz mennyiségére, idıbeli<br />
változására, a tó és a nádasállomány sugárzás- és hıháztartására, a nád fejlıdésének és a meteorológiai<br />
tényezıknek a kapcsolatára, a hullámzás és a szél közötti összefüggésekre, a tó albedojára stb.<br />
vonatkoztak. Ez adatok felhasználásával értékelte az ÉVIZIG a tó havi vízmérlegének alakulását. A tóban<br />
és közvetlen fölötte csak az utóbbi idıben folyik rendszeres meteorológiai észlelés. Az osztrákok 1966-ban<br />
a tó közepén Pátfalunál (ma: Podersdorf), Ruston és Althofon állítottak fel idıszakos meteorológiai<br />
megfigyelı állomást. Úgy az osztrákok, mint mi a Meteorológiai Világszövetség (WMO) szabványelıírásai<br />
szerinti klíma- és csapadékmérı mőszereket és mérési módszereket használjuk.<br />
A KLFI a tó tényleges párolgását, különösen a nádas evapotranspirációját az energiaháztartás módszerével<br />
vizsgálta, sıt több empirikus számítási eljárást is alkalmazott (pl. a Mayer-képletet). Közvetlen úton mérik<br />
az „A"-típusú úszó párolgásmérıvel a tó párolgási vízveszteségét és kompenzációs<br />
evapotranspirométerekkel a nádas vízfogyasztását.<br />
Antal Emánuel szerint a további kutatás célja a táj éghajlatának és idıjárásának tudományos feltárása<br />
keretében a tényezık területi szerepének és nagyságrendjének részletes felmérése. Különösen tisztázandó: –<br />
a tó víztömegének és a parti sáv éghajlatának a kölcsönhatása az üdülési és a mezıgazdasági termesztés<br />
szempontjából; – a tó sugárzás-, hı- és vízháztartási rendszerének alakulása, a komplex klimatológiai<br />
kutatás; – a vízi vegetáció részaránya az összpárolgásban; – a légmozgások hatása a tóvíz mozgására<br />
(szélsebesség és szélirány hatása a hullámzásra és a víznyomás kialakulására); – a tófelszín<br />
csapadékbevétele; – az üdülésre és a vízisportolásra alkalmas idıjárási helyzetek tartama és gyakorisága.<br />
3. A biológusok megállapították, hogy a tó, nagyságához mérten, sekély és az ebbıl eredı astatikusság,<br />
36