Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
visszamenıleg követik nyomon az idıjárási és csapadékviszonyokat. A táj legrégibb térképe a római korból<br />
való (Gastorius f. mappa). A XIV. századtól kezdve (Mappa Lazariana) már számos 36térkép maradt fenn<br />
a Fertırıl, melyeket magyar és osztrák múzeumokban, térkép- és levéltárakban ıriznek.<br />
Boldizsár István a kutatási tervben javasolja a táj hasznosítható ásványi nyersanyagairól és kızeteirıl a<br />
lelıhelyek és készletek kataszterének összeállítását, továbbá mérnökgeológiai térképének elkészítését. Az<br />
elıbbi a helyi építıipar nyersanyagszükségletének felmérésére, az utóbbi a település- és létesítménytervezés<br />
részére szükséges. A munka a MAFI nyugat-magyarországi területi földtani szolgálatának feladata lenne.<br />
A felszín alatti mélyebb rétegek kutatását az MTA soproni Geodéziai és Geofizikai Kutató Intézete végzi:<br />
tellurikus vizsgálatokkal a medence aljazatának domborzatához kívánnak új adatokat nyerni,<br />
magnotellurikus mérésekkel pedig a tó D-i partvidékének földfizikai nagymélységő viszonyairól szereznek<br />
tájékozódást. Ádám Antal geoelektromos vizsgálatai a táj egyes részeinek tektonikus viszonyait derítették<br />
fel. Szükségesnek tartja a medencealjzat teljes tektonikájának feltárását. A tómedence osztrák részén az<br />
1950-es években feltárt nagy sókoncentrációjú rétegvízemeletnek magyar területre való átterjedését<br />
elektromos ellenállásmérésekkel vizsgálta.<br />
A geomorfológusok (Pécsi M., Somogyi S.) kisalföldi vizsgálataik alapján kutatásokat tartanak<br />
szükségesnek a medence földtani-geomorfológiai menetének, genetikájának és kortani rögzítésének<br />
tisztázására. Összhangba kívánják hozni a szomszédos területek (Kisalföld, Hanság-medence, Ikva-völgy,<br />
Répce-síkság, Fertımelléki dombsor, Kıhidai medence) fejlıdésmenetével és morfogenezisével, kiterjesztve<br />
az érintett osztrák területekre. A kutatási tervhez csatoltuk a „Fertı vízgyőjtıjének 1:50 000 méretarányú<br />
geomorfológiai térképé”-t, melyet Ádám László nagy felkészültséggel szerkesztett, továbbá szükségesnek<br />
tartja ebben a méretben sorozatban elkészíteni a terület reliefenergia, völgysőrőség, lejtıkategória, lejtı<br />
expozíció, talajerozió, mővelésági térképeit, amelyek a vízgyőjtı tagoltságára, szintkülönbségére, a<br />
felszínfejlıdésben szerepet játszó erıhatások nagyságrendjére stb. adnak adatokat.<br />
Korim K. szerint szükséges lenne az egységes mélységi vízgazdálkodás kialakítása és tervezése, valamint a<br />
potenciális mélység, ásvány-, gyógy- és hévízkincs feltárása céljából komplex hidrogeológiai kutatás.<br />
Szappanos Z. szerint meg kell határozni a hidrogeológiai vízgyőjtı határát, a felszín alatti vízkészleteket és<br />
vízháztartási törvényszerőségüket. Boldizsár István javasolja a tómelléki torton-szarmata rétegek<br />
hidrogeológiai kutatását, a Ny-i szegélyen fakadó savanyúvíz-források származásának felderítését.<br />
A táj általános éghajlati és idıjárási jellemzıit az OMSz szakemberei a soproni és a mosonmagyaróvári<br />
észlelı állomásokon győjtött hosszú sorozat (1901 és 1970 között) megfigyelései alapján határozták meg.<br />
A 70 éves átlagban mért és értékelt adatok közül a következıket említjük meg:<br />
– a tóra hullott csapadékátlag 606 (377–385) mm/év;<br />
– a vízgyőjtı 20 állomásának adataiból a Thyssen féle poligonnal számított átlagcsapadék 629<br />
(843–401) mm;<br />
– a vízfelszíni evaporáció 782 (990–538) mm/év;<br />
– a nádas evapotranspizációja 897 (1128–619) mm/év;<br />
– a nyári félévben az évi csapadék 60%-a esett le;<br />
35