DANUBEPARKS - Duna-Ipoly Nemzeti Park
DANUBEPARKS - Duna-Ipoly Nemzeti Park
DANUBEPARKS - Duna-Ipoly Nemzeti Park
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
CINCÉR<br />
A DUNA—IPOLY NEMZETI PARK IGAZGATÓSÁG HÍRLEVELE<br />
5. évfolyam 2. szám<br />
<strong>DANUBEPARKS</strong><br />
összefogtak a <strong>Duna</strong> menti nemzeti parkok<br />
2009 Nyár
TARTALOM<br />
ÚGY GONDOLOM<br />
<strong>DANUBEPARKS</strong> ..................2<br />
ESEMÉNY Volt....................3<br />
ESEMÉNY Lesz....................5<br />
NATURA 2000<br />
<strong>Duna</strong> menti védett<br />
ermészeti területek . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
LÁTOGASSON EL!<br />
A Donau-Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong><br />
központja: Orth kastélya . . . . . . . . . . . . 9<br />
AKTUÁLIS<br />
Nekrológ Müller István emlékére . . . 11<br />
A nagyragadozók helyzete<br />
Európában.......................11<br />
Új kiadvány készül<br />
a <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong>ról.................12<br />
Európai Uniós pályázat az Alcsúti<br />
Arborétum felújítására. . . . . . . . . . . . . 12<br />
Kiadja: <strong>Duna</strong>–<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> Igazgatóság<br />
Felelõs kiadó: Füri András igazgató, Budapest, 2009<br />
Szerkesztõ: Menráth Réka, Kézdy Pál<br />
Olvasószerkesztõ: Palkó Katalin<br />
Címlapon: Mészáros László fotói<br />
További fotók készítõi: Darányi László, Frank<br />
Kovacs, György Katalin, Kézdy Pál, Kopek<br />
Annamária, Kracher, Krobath/Koisser, Lichter<br />
Katalin, Menráth Réka, Péchy Tamás, Selmeczi<br />
Kovács Ádám, Vinczéné Sápi Mária<br />
Illusztráció: Békefi András<br />
A kiadvány környezetbarát újrahasznosított papírból<br />
készült.<br />
Készült a Visegrádi Bobpálya Bt. és az MME<br />
támogatásával.<br />
A kiadvány ingyenes terjesztésû.<br />
Nyomdai elõkészítés: Benedek és Fiai<br />
A <strong>Duna</strong>-<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> Igazgatóság decemberben<br />
elköltözött. Új ügyfélfogadási címünk: 1121 Budapest,<br />
Költõ u. 21. Többi elérhetõségünk (székhely, postacím,<br />
telefon, fax, e-mail) változatlan<br />
HONLAPJAINK: www.dinpi.hu<br />
www.sas-hegy.hu<br />
www.ocsa.tajhaz.hu<br />
www.alcsutiarboretum.hu<br />
www.szenas.hu<br />
www.pusztaitolgyesek.hu<br />
www.tartosszegfu.hu.<br />
Gerecsei TK<br />
<strong>Duna</strong>–<strong>Ipoly</strong><br />
<strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong><br />
Budai TK<br />
Gödöllõi-<br />
Dombvidék TK<br />
Vértesi TK<br />
CINCÉR KÁZMÉR OLDALA. . . . . . . 13<br />
Sárréti<br />
TK<br />
Ócsai TK<br />
Tápió–Hajta<br />
Vidéke TK<br />
Sárvíz-völgye TK<br />
TÁMOGATÓINK<br />
Rákosi vipera védelmi program. . . . . 13<br />
1<br />
A <strong>Duna</strong>–<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> Igazgatóság mûködési területe<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
ÚGY GONDOLOM...<br />
Hírlevelünk nyári számának kiemelt témája a <strong>Duna</strong> menti védett természeti területek összefogása. A beköszöntõ<br />
megírására ennek a közös munkának a fõszervezõjét, az ausztriai <strong>Duna</strong>u–Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> igazgatóját, Carl<br />
Manzano urat kértük fel.<br />
<strong>DANUBEPARKS</strong><br />
A <strong>Duna</strong> ausztriai árterén az utóbbi idõben ismét költ a réti<br />
sas. A Donau–Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> vezetõiként nagyon büszkék<br />
vagyunk erre az eredményre. Valójában ezt magyar, horvát<br />
és szerb kollégáinknak köszönhetjük, akik olyan eredményesen<br />
fáradoztak ennek a madárfajnak a védelmén,<br />
hogy élettere ismét kiterjedhetett.<br />
A növények és állatok nem törõdnek az államhatárokkal.<br />
A <strong>Duna</strong> egy összefüggõ ökoszisztéma, ami országokon átívelõ<br />
védelmi stratégiákat igényel. Az Európai Unió<br />
kibõvítése ehhez új keretfeltételeket teremtett. Az olyan<br />
közösségi szabályok, mint amilyenek a Natura 2000 hálózatra<br />
vonatkozó irányelvek vagy az új vízkeret irányelv, minden<br />
EU-államra érvényesek. A dinamikus gazdasági<br />
fejlõdés és ezzel együtt a <strong>Duna</strong> mentén tapasztalható erõs<br />
forgalomnövekedés egyre<br />
erõsödõ nyomást gyakorol az<br />
utolsó megmaradt természetközeli<br />
árterekre és folyószakaszokra.<br />
A ’90-es évek óta több dunai<br />
országban hoztak létre nemzeti<br />
parkokat és más védett természeti<br />
területeket. Ezek a védett<br />
területek mind hasonló feladatok<br />
és kihívások elõtt állnak.<br />
Mindezek miatt szükségesnek<br />
látszott a <strong>Duna</strong>-menti védett<br />
területek összefogása.<br />
A határokon átnyúló együttmûködésért létrehozott új uniós<br />
támogatási program lehetõséget teremtett erre. Ausztria,<br />
Szlovákia, Magyarország, Bulgária és Románia kilenc természetvédelmi<br />
intézménye közös projekt-javaslatot dolgozott<br />
ki, amit az EU – más benyújtott projektek erõs konkurenciájával<br />
szemben – elfogadott. A hároméves, 2,7 millió<br />
euró költségvetésû projekt több munkacsomagot foglal<br />
magába, a védett területek hálózatának szervezeti kiépítésétõl,<br />
a folyami élõhelyek helyreállításán keresztül, a fajvédelmi<br />
programokig és az ökoturizmus fejlesztéséig.<br />
„A növények és állatok nem<br />
törõdnek az államhatárokkal.<br />
A <strong>Duna</strong> egy összefüggõ<br />
ökoszisztéma, ami országokon<br />
átívelõ védelmi stratégiákat<br />
igényel.”<br />
A <strong>Duna</strong>-menti védett természeti területek hálózata, a<br />
<strong>DANUBEPARKS</strong> számára június 9-én dördült el a startpisztoly.<br />
A fent említett országokon kívül német, szerb és horvát<br />
természetvédelmi területek is csatlakoztak. A<br />
<strong>DANUBEPARKS</strong> tartós platformot jelent a <strong>Duna</strong>-menti<br />
védett területek közötti tapasztalatcserére. Tanulni akarunk<br />
egymástól, és közös projekteket szeretnénk megvalósítani.<br />
A <strong>DANUBEPARKS</strong> egyik legfontosabb tevékenysége a<br />
határokon átnyúló fajvédelem. A<br />
<strong>Duna</strong> legnagyobb ragadozó<br />
madara, a fenséges rétisas,<br />
nagykiterjedésû élettere miatt az<br />
összefüggõ és hálózatos folyómenti<br />
élõhelyek egyik indikátora.<br />
A vizáknak, amik régen, ívási<br />
idõben a Fekete-tengertõl a<br />
folyásiránnyal szemben Bécsig<br />
vándoroltak, akadálymentesen<br />
átjárható folyóra van szükségük.<br />
A <strong>Duna</strong> középsõ szakaszán a<br />
vízierõmûvek létesítése a vizák<br />
vándorlási útvonalát tönkretette. A <strong>Duna</strong> térségében a fajok<br />
sokféleségének megõrzéséhez helyi természetvédelmi<br />
törekvések ma már nem elegendõek. Nemzetközileg irányított<br />
természetvédelmi intézkedésekre és határon átnyúló<br />
beavatkozásokra van szükség.<br />
A <strong>Duna</strong>-menti természeti örökségért Európában egy<br />
közös hangnak kell megszólalnia. Ez a közös hang lesz a<br />
<strong>DANUBEPARKS</strong>.<br />
Carl Manzano,<br />
a Donau–Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> (Ausztria) igazgatója,<br />
a <strong>DANUBEPARKS</strong> szóvivõje<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL<br />
2
ESEMÉNY VOLT<br />
A Fazekas Mihály Gimnázium csapata nyerte meg a 2008/2009-es<br />
tanévben megrendezett Csapody Vera Természetvédelmi<br />
Versenyt. 2. helyezett a Szerb Antal Gimnázium, 3. helyezett pedig<br />
az ELTE Trefort Ágoston Gyakorlóiskola lett. Ezúton is gratulálunk<br />
a gyõztes és helyezett csapatoknak!<br />
Pálfája hírek. Az elmúlt hónapokban kilátogatott hozzánk<br />
Nagykõrös apraja-nagyja. Az óvodák nagycsoportosaival játékos<br />
erdei foglalkozásokon ismerkedtünk a helyi értékekkel, a helyes<br />
viselkedéssel a természetben. Hétköznapokon a Pálfája tanösvényen<br />
szerveztünk programokat tanuló csoportok számára, míg a<br />
hétvégéken majálisok, gyermeknapi és családi rendezvények<br />
követték egymást. Madarak és Fák Napja alkalmából több iskolának<br />
is erdei programot szerveztünk.<br />
Mécsbogár-tánc az Alcsúti Arborétumban<br />
Csodás élményben volt része mindazoknak, akik június 15. és 27.<br />
között ellátogattak az Alcsúti Arborétumba. Megfigyelhették a<br />
szentjánosbogarak rajzását, ami a megfelelõ idõjárás miatt – esõben<br />
is – egyedülálló látvány volt.<br />
A szakvezetéssel egybekötött arborétumi séták során fénylõ zöld<br />
lámpásként röpködtek a mécsbogarak. Az ország legkülönbözõbb<br />
részeibõl érkeztek családok, barátok, a természetet szeretõ és tisztelõ<br />
emberek, összesen közel 1500-an, hogy láthassák ezt az alkonyi<br />
„tündértáncot”. Jövõre a szentjánosbogár-séták immár harmadik<br />
évadjára újra várjuk a lelkes vendégeket. Honlapunkon –<br />
www.alcsutiarboretum.hu – tájékozódhat aktuális<br />
természetmegfigyelõ és kulturális programjainkról. Õsszel a téliaraszolók<br />
rajzását szeretnénk az érdeklõdõk számára megfigyelhetõvé<br />
tenni dr. Mészáros Zoltán rovarász-professzor vezetésével.<br />
Halász Ferenc, arborétumvezetõ<br />
2007-ben indult útjára Magyarország gazdag természeti és kultúrtörténeti<br />
örökségét bemutató programsorozat, a Magyar <strong>Nemzeti</strong><br />
<strong>Park</strong>ok Hete, amelyet idén a Tihanyi Levendula Fesztivállal nyitottak<br />
meg a hazai nemzeti parkok. A DINPI június 22–28-ig<br />
barlangtúrával, esti szentjánosbogár-sétával, krumplinappal, természetismereti<br />
kiállítással, tanösvénysétával és vulkántúrával várta<br />
látogatóit. A programok a sok-sok esõ ellenére közel 900 látogatót<br />
vonzottak a természetbe.<br />
3<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
ESEMÉNY VOLT<br />
Kalandokban, élményekben dús két hetet tölthettünk el immár<br />
második alkalommal a Pál-völgyi- barlang kõfejtõjében. Mindkét<br />
héten 29 gyerkõc vett részt a táborozásban, akik a szövés,<br />
körmöcskézés és egyéb fonaljátékok csínját-bínját már az elsõ<br />
napon elsajátították. A Szemlõ-hegyi-, a Mátyás-hegyi- és a Pálvölgyi-barlangba<br />
is ellátogattunk, utóbbiban izgalmas kincskeresésben<br />
is részünk volt. Az út mentén elrejtett ásványokat kellett<br />
megtalálni, barlangi túravezetõ nélkül. A barlang sötétjében csak a<br />
fejlámpák segítettek. A kõfejtõ oldalában kiépítetlen sziklafalon<br />
tehették próbára ügyességüket a gyerekek Tamás és Gyuri segítségével.<br />
A sziklán természetes fogásokat keresve tudtak fölkapaszkodni<br />
a bátrabbak. A kötéltechnikát is kipróbálhatták az<br />
érdeklõdõk.<br />
Egyik nap a Mátyás-hegyre is fölbaktattunk természetvizsgáló hátizsákokkal.<br />
Az avarban élõ állatokat vizsgálgattuk a hegytetõn és a<br />
gyönyörû kilátást kihasználva távcsõvel szemügyre vettük<br />
Budapest látványosságait. Az ELTE matekos csapata logikai akadálypályát<br />
állított fel a kõfejtõben. A gyerekek könnyedén vették a<br />
nehéz feladványokat, és hamar megtalálták rájuk a megoldásokat.<br />
Házi vetélkedõnkön természet- és környezetismereti tudásukat<br />
kellett elõkapniuk, hogy megoldják az egyes állomásokon eléjük<br />
kerülõ feladatokat.<br />
A hét végén íjászkodni is megtanulhattak a gyerekek. Sasváry<br />
Ignác volt a lelkes íjászmesterünk, aki versenyt is kiírt a<br />
legjobbaknak, így aranyérmes íjászbajnokok is születtek a táborunkban.<br />
Pihenésképpen batikoltunk, nemezeltünk, csuhéztunk vagy<br />
varrogattunk, papírjátékokat készítettünk, kinek épp mihez volt<br />
kedve. A programok lebonyolításában Halász Nóri, Hassman<br />
Ráhel, Kõkuti Eszter és Szirtes Nóra is segítségünkre voltak.<br />
Köszönettel tartozunk Zih Józsefnek és Toldi Györgynek a falmászás<br />
lebonyolításához kölcsönadott eszközökért, és mindazoknak<br />
akik segítettek abban hogy a Cincér Táborosok idén is birtokba<br />
vehessék a kõfejtõt egy pár napra. Legtöbb cincér-gyermekünk<br />
jövõre is szeretne jönni, mert nagyon jól érezték magukat.<br />
A Cincér Tábor csapata:<br />
Zsuzsi, Feri, Szilvi, Edi, Juli, Réka, Fruzsi<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL<br />
4
ESEMÉNY LESZ<br />
Családi nap a Pálfája Oktatóközpontban<br />
Nagykõrösön Szeptember 26-án 14-18 óráig túravezetés a<br />
Pálfája tanösvényen, kézmûves foglalkozások, népi játékok<br />
várják az érdeklõdõket. Információ: Vinczéné Sápi Mária,<br />
tel.: 30/663-4657<br />
Akkreditált pedagógus továbbképzés<br />
2009-ben Igazgatóságunk az õszi továbbképzést szeptember<br />
17-19-én és október 10-11-én szervezi. Jelentkezési lap<br />
letölthetõ a www.dinpi.hu honlapról. További információ:<br />
Dr Jankainé Németh Szilvia, 30/663-4614.<br />
TÁMOP pályázati program megnyitója Ócsán<br />
2009. szept. 12-én Varázslatos festõnövények címmel,<br />
bemutatókkal egybekötött kiállítás megnyitóra várunk minden<br />
kedves érdeklõdõt. A program egyben a<br />
Múzeumpedagógiai tevékenységek fejlesztése az Ócsai<br />
Tájházban címû TÁMOP pályázat megnyitó ünnepsége is<br />
lesz.<br />
Kulturális Örökség Napjai<br />
Alcsúti Arborétum<br />
Szeptember 19-én és 20-án, 10-12 óráig szakvezetéses<br />
sétát tartunk az Alcsúti Arborétumban, ahol<br />
évszázados faóriások, klasszicista Habsburgkastély<br />
maradványok, kápolna, babaház,<br />
medveház, madárhang és virágillatos levegõ várja<br />
a látogatókat. Információ: Halász Ferenc, tel.:<br />
20/424-8995<br />
Ócsa<br />
Szeptember 19-én és 20-án, 10 és 14 órai kezdettel<br />
szakvezetéssel séta az Ócsai Tájháztól az Öreghegyi<br />
pincesorra, ahol közel száz földbe vájt pincét<br />
találhatunk. Információ: Verbõczi Gyuláné, Erika,<br />
tel.: 30/494-3368<br />
Drégelyvár<br />
Szeptember 20-án „<strong>Nemzeti</strong> értékek nyomán a<br />
Börzsöny ÉK-i csücskéhez” – 12 km-es túra a<br />
Drégely vasúti mh. - Csitári-kápolna - Bába-hegy -<br />
Honti-szakadék - Dobogó-hegy - Drégelyvár útvonalon.<br />
Találkozás: 9:15 órakor Drégely vasúti mh.<br />
Információ: BTHE - Vörösváry Csaba, tel.: 30/982-<br />
5976, www.borzsonytura.hu<br />
Az Ócsai Tájház programjai<br />
a Kaláka Szombat<br />
programsorozat keretében<br />
Kukoricanap szeptember 26-án, 10 órától: lesz<br />
morzsolás, darálás, puliszkafõzés, és sok játékkészítés<br />
csuhéból és kukoricaszárból.<br />
Töknap október 17-én, 10 órától. Elõ a bicskával, a<br />
késsel és a jó erõvel. Nem könnyû kifaragni a töklámpást<br />
kézi erõvel. Könnyebb feladat a gyertya<br />
készítése, de még könnyebb a sütõtök evése.<br />
Libanap november 7-én, 10 órától, ahol libát<br />
ugyan nem sütünk, de a tollából sok érdekességet<br />
készítünk, és mint régen a fosztóban, mi is mesét<br />
hallgatunk.<br />
Információ: Verbõczi Gyuláné, Erika, tel.:<br />
30/494-3368<br />
5<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
ESEMÉNY LESZ<br />
Csapody Vera Természetvédelmi<br />
Tanulmányi Verseny<br />
A Fõvárosi Önkormányzat és a <strong>Duna</strong>-<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong><br />
Igazgatóság a 2009–2010-es tanévben is megrendezi a<br />
CSAPODY VERA TERMÉSZETVÉDELMI TANULMÁNYI<br />
VERSENYT Budapest középiskolái részére. A 2009. október<br />
2-án megrendezésre kerülõ elõdöntõ helyszíne<br />
elõreláthatólag az Arany János Gimnázium és a Budai Sashegy<br />
Természetvédelmi Terület lesz, amelynek elsõ tíz<br />
helyezettje jut tovább a döntõbe, melyre 2010-ben a Föld<br />
Napján kerül sor. A jelentkezési lapot és feltételeket minden<br />
középiskolába eljuttatja a Fõvárosi Önkormányzat.<br />
Börzsöny Vándortúra XI.<br />
Október 24., reggel 7:30-tól a Bernecebaráti – Kakukkhegy<br />
– Ozmotring – Varjas-erdészház – Királyháza –<br />
Rakottyás-bérc– Magosfa-nyereg – Csóványos – Égés-tetõ –<br />
Suta-berki-nyiladék – Királyrét útvonalon. Az út hossza:<br />
24,2 km. Információ: Bezeczky Árpád, tel.: 30/663-4644<br />
Nemzetközi Madármegfigyelõ<br />
Világnapok<br />
Pilisszentiván: október 3-án 9-12 óráig<br />
madármegfigyelõ túra a Szénások Európa Diplomás<br />
Területen. Távcsövet korlátozott számban biztosítunk.<br />
Találkozás Pilisszentivánon a Villa Negra parkolójában.<br />
Információ: Karlné Menráth Réka, tel.:<br />
30/663-4669<br />
Ócsa: október 3-án 9-12 óráig madármegfigyelõ túra a<br />
Turján tanösvényen. Találkozás: az Ócsai Tájházban<br />
Információ: Verbõczi Gyuláné, Erika, tel.: 30/494-3368<br />
Drégelypalánk: október 3-án 9-12 óráig énekes<br />
hattyúk, nyári ludak, kócsagok és számos más madárfaj<br />
megfigyelése. Találkozás: Csadói<br />
Madármegfigyelõ állomáson. Információ: Kagyerják<br />
Pál, tel.: 30/511-3568<br />
6<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
Közös program<br />
a <strong>Duna</strong> értékeinek megõrzésére<br />
2009. június 9-én megalakult a <strong>Duna</strong> menti nemzeti parkok<br />
szövetsége, a <strong>DANUBEPARKS</strong>. A közös munkához<br />
2,7 millió eurót nyertünk az EU határokon átnyúló<br />
együttmûködést támogató forrásából. A hároméves<br />
együttmûködési és kutatási program 2009 tavaszán indult<br />
az ausztriai Donau-Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> vezetésével. A hét<br />
országból több mint 20 partnert felvonultató projektben<br />
hazánkból a <strong>Duna</strong>-Dráva és a <strong>Duna</strong>-<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong>ok<br />
vesznek részt.<br />
<strong>Duna</strong><strong>Park</strong>ok (Danubeparks) projekt ezt a szemléletet kívánja<br />
erõsíteni a partnerek közti folyamatos szakmai<br />
konzultációkkal, a természetvédelmi célú beavatkozások<br />
tervezésének és végrehajtásának összehangolásával, valamint<br />
az eredmények és tapasztalatok továbbadásával. A<br />
program során számos, nemzetközi jelentõségû helyi projektet<br />
terveznek és hajtanak végre.<br />
A dunai hajózási útvonal fejlesztésérõl szóló EU-s tervek<br />
(EU Trans-European Transport – TEN-T) kockázatot jelentenek<br />
az itt található természetes élõhelyekre. Korábbi tapasztalatok<br />
alapján, a határokon átnyúló, folyó revitalizációs projektek<br />
alkalmasak lehetnek a természetvédelmi, hajózási és<br />
az árvízvédelmi célok közti egyensúly megtalálására.<br />
A <strong>Duna</strong> vízi folyosójának csodálatos természeti öröksége<br />
egy országokon átnyúló, összefüggõ ökoszisztéma.<br />
Sajnálatos módon az érintett területeken végbemenõ<br />
erõteljes gazdasági fejlesztések egyre fokozódó nyomást<br />
jelentenek erre a páratlan értékre. A megfelelõ válaszlépések<br />
megtételéhez és a visszafordíthatatlan károk elkerüléséhez<br />
elengedhetetlen a <strong>Duna</strong>-menti védett területek intenzívebb<br />
együttmûködése. Ez egységes természetvédelmi szemléletet<br />
követel a tájhasználatban érintett minden résztvevõtõl. A<br />
7<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
A program kutatási eredményeit felhasználva a folyó<br />
menti élõhelyek kulcsfontosságú, ún. zászlóshajó fajainak<br />
(pl. rétisas – Haliaeetus albicilla) védelmérõl a szélesebb nyilvánosságot<br />
figyelemfelhívó kampányokkal,<br />
kiadványokkal, illetve kevésbé megszokott eszközökkel (pl.<br />
webkamera) tájékoztatják. A rétisas esetében a szakértõi csoport<br />
ajánlásai alapján konkrét kutatási és fajmegõrzési beavatkozásokat<br />
dolgoznak ki és hajtanak végre, mint például<br />
nemzetközi fajmonitorozás és gyûrûzési program, ehhez<br />
kapcsolódóan nemzetközi adatbázis létrehozása,<br />
rádiótelemetriás megfigyelések, végül, de nem utolsó sorban<br />
a fészkelõhelyek védelme;<br />
A Natura 2000 hálózat megfelelõ mûködésének egyik<br />
feltétele, hogy a kijelölt védett területek ne csak elszigetelten<br />
maradjanak fent, de ún. ökológiai folyosóként is szolgáljanak.<br />
A <strong>Duna</strong>-menti Védett Területek Hálózata, melyet a projektben<br />
résztvevõ felek hoztak létre, transznacionális szinten<br />
ezt a célt szolgálja. Ennek keretében a kiválasztott<br />
Natura 2000-es területekre egységes szempontrendszer alapján<br />
kezelési terveket készítenek, melyek alapján az ökológiai<br />
konnektivitást és az ideális ártéri szabályozást elõsegítõ projekteket<br />
valósítanak meg;<br />
Az elmúlt évek során egyre több régiós nemzeti park alakítja<br />
át mûködésének arculatát, az egyes ügyekben hivatalból<br />
eljáró hatóságokból egyre inkább az adott térség fenntartható<br />
fejlesztésének aktív szereplõjévé válnak. A <strong>Duna</strong>menti<br />
nemzeti parkok és egyéb védett területek<br />
együttmûködésének egyik legfontosabb területe az<br />
ökoturizmus fejlesztése. Közös turizmus-stratégia<br />
kialakítása, természetvédelmi-turisztikai szakemberek<br />
képzése, különleges, a terület megismerésére leginkább<br />
alkalmas programok szervezése (pl. csónakkirándulások a<br />
védett területeken), valamint határokon átnyúló kerékpárutak<br />
kialakítása és ehhez kapcsolódóan kerékpáros túrák szervezése<br />
szerepel a projekttervek között.<br />
A projekt eredményeit elsõsorban kiadványokkal, illetve<br />
az elektronikus médián keresztül (honlapok:<br />
www.danubeparks.org, hírlevelek) ismerhetõek meg, de<br />
sajtóközleményekkel, valamint kiállítások és rendezvények<br />
szervezésével is elõsegítik a minél szélesebb közönség tájékoztatását.<br />
Kiss Gyula, programfelelõs<br />
8<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
Látogasson el!<br />
Donau-Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> központja:<br />
Orth kastélya<br />
Aki a Nyugat-Dunántúlon kirándul vagy éppen Bécs<br />
felé visz az útja, annak érdemes egy kis kitérõt tennie és a<br />
hainburgi <strong>Duna</strong>-hídon átkelve felkeresnie Orth községet.<br />
A település központjában álló várkastélyban található a<br />
Donau-Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> központja, aminek parkját<br />
úgy alakítottak ki, hogy minden látogató különleges természeti<br />
csodákat felfedezõ természetbúvárnak érezheti<br />
magát.<br />
A Pozsony és Bécs között 1996-ban megalakult Donau-<br />
Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> születésének körülményei kísértetiesen<br />
hasonlítanak az egy évvel fiatalabb <strong>Duna</strong>-<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong><br />
<strong>Park</strong>éhoz. Mindkét <strong>Duna</strong> szakaszon – Hainburg, illetve<br />
Nagymaros mellett – új vízierõmû építését tervezték a ’80-as<br />
években. A természetrombolás elleni tömegdemonstrációk<br />
eredményeként mindkét építkezés meghiúsult és mindkét<br />
ország úgy döntött, hogy az értékek megóvása érdekében új<br />
nemzeti parkot hoz létre.<br />
9<br />
Orth településre érkezve elõttünk magasodik a Donau-<br />
Auen <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> központja, egy impozáns, több tornyú<br />
várkastély, melyet valamikor vízzel telt várárok vett körül.<br />
Az árok ma is megvan, szépen nyírt gyeppel, amely fölött<br />
egy hídon át jutunk a kastély bejáratához.<br />
A kastély egyik tornya kilátótoronyként funkcionál, ahonnan<br />
belátni az ártéri tájat Bécstõl a hainburgi hegyekig. A<br />
torony kéményén él egy különleges gólyapár – ugyanis hosszú<br />
évek óta a telet is itt töltik, nem vonulnak el Afrikába –<br />
amelynek mindennapi életébe egy webkamera enged bepillantást.<br />
A kastély udvarából egy holtágon átvezetõ hídon keresztül<br />
juthatunk a kastélyszigetre, amely tulajdonképpen a nemzeti<br />
park központ élményparkja. A szigeten tett körséta<br />
során természetes élõhelyeiken figyelhetünk meg ürgéket,<br />
vízisiklókat és mocsári teknõsöket. Egy kis tó alá alagút<br />
vezet, melynek az üvegfala elõtt õshonos halfajok<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
nyüzsögnek, kagylók és rákok figyelhetõk meg természetes<br />
környezetükben. A további állomásokon állatnyomokat<br />
tanulmányozhatnak a látogatók. A természet egészen<br />
különleges szemléletû bemutatásának egyik meghökkentõ<br />
példája, hogy az élet és halál körforgását egy lebomló vaddisznó-tetemen<br />
tanulmányozhatjuk. A központból több<br />
túraútvonal is kiindul, amelyek egy medvehagymás ártéri<br />
erdõn keresztül vezetnek a Dunáig.<br />
Aki tud németül,<br />
annak érdemes megnéznie<br />
a kastély termeiben<br />
a nemzeti parkot<br />
bemutató multimédiás<br />
kiállítást, ami csak szakvezetéssel<br />
tekinthetõ<br />
meg. Az ártéri<br />
élõhelyek változásait<br />
egy „színházi elõadás”,<br />
a nemzeti park történetét<br />
filmek mutatják be.<br />
Az egyik terem padlóján<br />
egy hatalmas légifelvételen<br />
sétálgatva „járhatjuk be” a <strong>Duna</strong> árterét.<br />
Túrista információ:<br />
Cím: SchlossORTH Nationalpark-Zentrum, 2304<br />
Orth/Donau; tel. 02212/3555, e-mail:<br />
schlossorth@donauauen.at; www.donauauen.at<br />
Nyitva tartás: március 21.–szeptember 30.: naponta 9.00 -<br />
18.00; október 1.–november 1.: naponta 9.00 - 17.00.<br />
Kézdy Pál, osztályvezetõ – Menráth Réka,<br />
környezeti nevelõ<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL<br />
10
AKTUÁLIS<br />
Nekrológ Müller István emlékére<br />
1966-ban Elnöki Tanácsi kitüntetést kapott, 1975-ben az<br />
egyik elsõ Pro Natura díjas lett. 1995-ben megkapta a<br />
Magyar Madártani Egyesület Chernel István díját, a legutóbbi<br />
évben pedig a Gárdony díszpolgára címet.<br />
Müller István 1978-ig aktívan, 1993-ig félállásban volt a<br />
terület õrzõje. Nagyon szerette a szakmáját, és jól értett a<br />
jószágokhoz is. Amikor az 50-es években templomba járás<br />
miatt 7 évre félreállították, lovas, tehenes parasztgazdaként<br />
tartotta el gyarapodó családját. Lovasfogatával ez idõ alatt<br />
talán a környék valamennyi gyermekének bemutatta a<br />
Dinnyési Fertõt.<br />
Müller István fejbõl megírhatta volna a természetvédelem<br />
magyarországi történetét, de semmit nem írt le, csak<br />
elbeszélte nekünk. Történeteinek jelentõs részét sikerült lejegyezni.<br />
Érzékenységét jellemzi, hogy amikor fiatal vadászként<br />
meglõtt egy õzet, s látta annak szenvedését,<br />
megfogadta, hogy soha többet nem emel fegyvert õzre.<br />
Fogadalmát következetesen be is tartotta.<br />
Pista bácsi halálos ágyán is a madarakról kérdezett:<br />
„Vannak-e libák, kócsagok, kanalasgémek, költenek-e<br />
kékbegyek?” Megnyugtattam, hogy bizony vannak, és<br />
nagyon várják már.<br />
Pista bácsi most már többet tudhat, mint mi elnehezült<br />
lábú madarászok. Csak azt kérjük innen lentrõl, vigyázzon a<br />
madarainkra és a magyarjainkra, és ha kipihente magát, jöjjön<br />
újra közénk! Addig is megtaláljuk egymást madárdalos<br />
hajnalokon, vadludas õszi estéken, bíbicek fészkében, gyereknevetésben.<br />
Fenyvesi László, környezeti nevelõ<br />
A nagyragadozók helyzete Európában<br />
2009. július elsején 95 évesen elment közülünk Müller<br />
István, a Velencei-tó és a Dinnyési Fertõ elsõ õre. Régi pásztorok<br />
és pákászok, vadászok és madarászok történeteit tudta<br />
hûen továbbadni, de a történelmi múlt viharos korszakainak<br />
tanújaként is jelentõs számunkra.<br />
Müller István nagyon szerette és jól ismerte a madarakat<br />
és a természetet. Már 1937-ben híres angol ornitológusokat<br />
hozott hozzá Schenk Jakab, s az egyik jeles magyar vadász,<br />
Széchenyi Zsigmond 1932-tõl nála vadászott. Fekete István<br />
is ismerte Õt. A természetvédelem újjászervezésekor Tildy<br />
Zoltán legjobb segítõje lett feleségével együtt.<br />
A velencei-tavi Madárrezervátum és a Dinnyési Fertõ<br />
védetté nyilvánítása személyes érdeme, de a tényleges védelemben<br />
is oroszlánrészt vállalt. Igazi gazdája lett a területnek.<br />
Büszke volt arra, hogy senkit sem büntetett meg és nem<br />
is jelentett fel. Ehelyett nevelt és tanított. Munkáját mindenki<br />
elismerte.<br />
11<br />
2009. július 2-a és 4-e között, a szlovákiai hivatásos<br />
természetvédelem, az ALPARC (Together for the Alps), a<br />
CNPA (Carpathian Network of Protected Areas) nemzetközi<br />
szervezetek és az Alacsony Tátra <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> (Národny<br />
<strong>Park</strong> Nízke Tatry) fõszervezesében konferenciát tartottak<br />
Liptovsky Ján-on (Liptoszent Jánoson). A konferencia témája<br />
a nagyragadozók, a barna medve (Ursus arctos), a szürke<br />
farkas (Canis lupus) és a hiúz (Lynx lynx) populációinak természetvédelmi<br />
kezelése, kutatása, a vadon élõ populációk<br />
és a humán társadalom közötti ellenérdekeltség hosszú távú<br />
kezelése volt a természetvédelmi oltalom alatt álló területeken.<br />
A környezõ országokból, Ausztriából, Németországból, a<br />
Cseh Köztársaság területérõl, Szlovákiából, Romániából,<br />
Franciaországból és Olaszországból érkeztek természetvédelmi<br />
szakemberek és a három faj valamelyikével foglalkozó<br />
kutatók. Az elõadások többségében a fajmegõrzésrõl és<br />
az élõhely megõrzésrõl szóltak, de hallhattunk a természetvédelmi<br />
kommunikációról és a legmodernebb genetikai<br />
kutatásokkal kapcsolatos eredményekrõl is.<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
Megújul József nádor alcsúti parkja<br />
Igazgatóságunk a Börzsönyi Tájegységében az elmúlt<br />
évek hiúz elõfordulási adataiból készített posztert mutatta<br />
be, amely nagy érdeklõdést váltott ki a külföldi kollégák<br />
között. Magyarországról még a Bükki <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong><br />
Igazgatóság illetékességi területén a tavalyi évben megfigyelt<br />
barna medve adatokat ismerhettük meg. A<br />
Környezetvédelmi Minisztérium Szakállamtitkársága szintén<br />
poszterben ismertette az ország elsõ nyertes LIFE pályázatának<br />
eredményeit, amely a farkasok és hiúzok<br />
elterjedésére, országon belüli populáció méreteire, feltérképezésére<br />
vonatkozott. Az Aggteleki-karszton az elmúlt években<br />
észlelt farkas elõfordulási adatokból és populációbiológiai<br />
megfigyelésekbõl Szabó Ádám és Gadó György Pál<br />
készített elõadást.<br />
Hegyi Zoltán, zoológiai referens<br />
Õsszel új könyv jelenik meg a <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong>ról<br />
A <strong>Duna</strong>-<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong><br />
<strong>Park</strong> Igazgatóság támogatást<br />
nyert a <strong>Nemzeti</strong> Kulturális<br />
Alap Ismeretterjesztés és<br />
Környezetkultúra Kollégium<br />
által kiírt pályázatán. A<br />
800.000 Ft megítélt támogatásból<br />
a <strong>Duna</strong>kanyarban – a <strong>Duna</strong>-<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> c. kiadványt<br />
jelentetjük meg várhatóan október végén. A könyv<br />
elsõsorban a természetkedvelõk, túrázók számára nyújt betekintést<br />
a terület rendkívüli gazdagságú növény-és<br />
állatvilágába, valamint ízelítõt ad néprajzi, kultúr-,<br />
mûvészet- és ipartörténeti érdekességeibõl.<br />
Kõvári Anita, ökoturisztikai referens<br />
Az Európai Unió támogatásának köszönhetõen várhatóan<br />
200 millió forint érkezik az Alcsúti Arborátum megújítására.<br />
Az Alcsúti Arborétum a magyar kertmûvészet<br />
legnagyszerûbb alkotásai közé tartozik. Az 1820-as években<br />
létrehozott park kora legjelentõsebb és legszebb tájképi kertje<br />
volt, pótolhatatlan kultúrtörténeti emlék, és exóta honosító<br />
kert. Mára a történelmi viharokat túlélt, mintegy 540 fajból<br />
álló fás növénygyûjtemény teljes felújításra szorul. A<br />
DINPI 2008-ban pályázatot nyújtott be az arborétum<br />
növénygyûjteményének és dísztavának rekonstrukciójára.<br />
A kétfordulós pályázat elõkészítési szakasza támogatást<br />
nyert.<br />
Az elvégzendõ feladatok között szerepel a dísztó partjának<br />
rendbetétele, a tómeder kotrása, a további eliszaposodás<br />
megakadályozása a vízminõség javítása érdekében.<br />
További cél a még meglevõ eredeti, koros növényzet<br />
megóvása, és a kertet veszélyeztetõ özönnövények visszaszorítása.<br />
A 2009 tavaszán elkészített tó-felújítási illetve növényállomány-helyreállítási<br />
tervek alapján a Kulturális Örökségvédelmi<br />
Hivatal a munkák elvégzését engedélyezte. Az elfogadott<br />
tervek alapján 2009. augusztusában nyújtjuk a második<br />
forduló pályázatát, mintegy 200 millió forintot igényelve<br />
a megvalósításra. A megvalósítás a tervek szerint 2009<br />
decemberétõl 2012-ig tart majd.<br />
Spáda Ágnes, pályázati koordinátor<br />
A projekt címe: Az Alcsúti Arborétum (kastélypark) vizes és nem<br />
vizes élõhelyeinek rekonstrukciója.<br />
Pályázati konstrukció: KEOP-3.1.3<br />
Projektgazda: <strong>Duna</strong>-<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> Igazgatóság<br />
Nyertes elsõ forduló (elõkészítés):<br />
2008 június-2009 december<br />
bruttó 10 712 000 Ft<br />
Pályázati forrás: Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a<br />
Magyar Köztársaság költségvetése társfinanszírozásban<br />
biztosítja<br />
12<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
CINCÉR KÁZMÉR OLDALA<br />
A <strong>Duna</strong> vízgyûjtõ rendszerében élõ jellegzetes<br />
csigafajok kontúrrajzát és nevét láthatjátok<br />
itt. Keressétek meg az újságban azt a<br />
képet, amelyrõl a rajzok készültek, és színezzétek<br />
ki valósághûen! A színes rajzokat<br />
vágjátok ki, és nyílt levelezõlapra felragasztva<br />
küldjétek be, nevetek és címetek<br />
feltüntetésével. A nyeremény egy cincéres<br />
poló és egy cincéres kitûzõ.A nyertesek nevét a következõ<br />
számban közöljük.<br />
Címünk: <strong>Duna</strong>–<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> Igazgatóság; 1525<br />
Budapest., Pf. 86.<br />
Beküldési határidõ: 2009. október 2<br />
13<br />
Elõzõ számunk helyes megfejtése:<br />
A – 3 vagy 6, B – 5, C – 2 vagy 4, D – 3 vagy 6, E – 2<br />
vagy 4, F - 1<br />
Barangolás Béka Borival a Börzsönyben és Az<br />
<strong>Ipoly</strong>tól a Drégelyvárig címû kiadványokat nyert:<br />
Balog Anna – Kiskunhalas, Husztics Nikolett –<br />
Pilisszentiván, Zelei Ágoston - Kismaros<br />
bödöncsiga<br />
folyami<br />
bödöncsiga<br />
rajzoscsiga<br />
TÁMOGATÓINK<br />
Rákosi vipera-védelmi<br />
program „<strong>Duna</strong>menti”<br />
együttmûködésben<br />
Hazánk egyik legveszélyeztetettebb gerinces állata a rákosi<br />
vipera. Ennek a mérgeskígyónak korábbi Kárpát-medencei<br />
elterjedési területén ma több ország osztozik. Ausztriából nagy<br />
valószínûséggel kipusztult, míg a szlavóniai (a mai Szerbia és<br />
Horvátország területén) elõfordulás nem bizonyított. Az<br />
egyetlen ismert romániai elõfordulási helyen kívül csak<br />
Magyarországon maradt fenn. A védelme, megõrzése céljából<br />
életre hívott program, melyben partnerként a <strong>Duna</strong>-<strong>Ipoly</strong><br />
<strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> (DINP) is közremûködött, az idén rangos<br />
nemzetközi elismerésben részesült.<br />
A Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület<br />
(MME) 2004-ben nyerte el a LIFE-Nature Alap támogatását a<br />
„Rákosi vipera (Vipera ursinii rakosiensis) hosszútávú<br />
megõrzésének megalapozása” címû pályázatával, melyben a<br />
DINPI és a Kiskunsági <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> Igazgatóság (KNPI)<br />
partnerként, valamint pénzügyi támogatóként a<br />
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (KvVM) vettek<br />
részt. A program négy fõ vonalon próbálta kezelni a viperák<br />
védelmével kapcsolatos problémákat: állománymonitorozás,<br />
gyeprekonstrukció, tenyészprogram és szemléletformálás.<br />
Eddig elért eredményeink egyik legnagyobb<br />
elismeréseként idén júniusban Európa öt legsikeresebb LIFE<br />
finanszírozású természetvédelmi programja közé választották<br />
a Rákosi vipera LIFE programot. A „Best of the Best” díjat a<br />
Green Week Konferencia keretében vehettük át Brüsszelben.<br />
A program a LIFE-támogatás lezárultával nem fejezõdött<br />
be, sõt, 2009-tõl LIFE+ támogatással további öt évre garantált,<br />
hogy az alfaj védelmével kapcsolatos feladatok<br />
megvalósulnak, immár Kárpát-medencei léptékben. A LIFE+<br />
programhoz csatlakozott a Kiskunsági <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> (KNP), a<br />
Fertõ–Hanság <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> (FHNP), a Fõvárosi Állat- és<br />
Növénykert (FÁNK), Természetfilm.hu Egyesület (T.HU),<br />
valamint Ausztriából a Fertõ-tó Fertõzug <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong><br />
(NNSS), a Schönbrunni Állatkert (TSV) és a Bécsi Vadökológiai<br />
Intézet (FIWI). A program második fázisában célunk a jelenlegi<br />
élõhelyek kibõvítése és az ott található viperaállományok<br />
megerõsítése, mely tevékenységet széleskörû tájékoztatási<br />
kampány keretében kívánjuk bemutatni a lakosságnak.<br />
Az élõhely-rekonstrukcióra a Kiskunságban, a Hanságban<br />
és a Fertõ-tó mellett kerül sor. Hazánkban földterületek<br />
megvásárlásával kívánjuk növelni az alkalmassá tehetõ<br />
élõhelyek területét. A KNP peszéradacsi területén található<br />
ismert vipera-élõhellyel szomszédos gyepterületek, illetve<br />
szántó megvásárlását követõen a kívánt gyepek kialakulását<br />
más területekrõl származó magkeverékek vetésével, és késõbb<br />
legeltetéssel biztosítjuk. A FHNP területén található élõhelyek<br />
környékén tájléptékû élõhelyrekonstrukciót kívánunk<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
végrehajtani, melynek során célunk az invazív növényfajok<br />
visszaszorítása, és a vipera számára kedvezõ gyeptársulások<br />
térhódításának elõsegítése. Az NNSS mûködési területén<br />
található potenciális élõhelyek felmérését követõen a kezelés<br />
irányításával kívánjuk elõsegíteni a viperák számára alkalmas<br />
élõhelyek kialakulását. A gyeprekonstrukciót az érintett<br />
nemzeti park szakemberei végzik, a program által<br />
kidolgozandó kezelési irányelveket követve.<br />
Az arra alkalmasnak ítélt élõhelyekre évente 50 egyedbõl<br />
álló csoportokban tervezzük a Rákosi vipera-védelmi<br />
Központban tenyésztett viperák kibocsátását, követve a<br />
program keretein belül kidolgozandó Kibocsátási Protokollt.<br />
A kibocsátás szakmai felügyeletét a Rákosi Vipera Szakmai<br />
Tanács látja el, értékelve a program monitoring-eredményeit.<br />
A program szórólapokon, információs táblákon,<br />
rendszeres sajtóközleményekben, internetes honlapon<br />
(www.rakosivipera.hu), nemzetközi és hazai szakmai<br />
találkozókon, valamint lakossági fórumokon informálja a téma<br />
iránt érdeklõdõket. A térségben mûködõ hivatalos és polgári<br />
természetõrök, valamint szépszámú önkénteseink számára<br />
rendszeresen továbbképzéseket is tartunk. A Rákosi viperavédelmi<br />
Központ látogatóközpont-funkcióval való bõvítése<br />
révén lehetõség nyílik a tevékenység egyik legfontosabb<br />
elemének helyszíni megismerésére, amit elsõsorban a régióban<br />
mûködõ oktatási intézmények számára kívánunk lehetõvé<br />
tenni. Regionális szinten az érintett nemzeti parkokban<br />
található információs központokon keresztül kívánjuk<br />
tájékoztatni a lakosságot tevékenységünkrõl. Az országos<br />
szintû kampány részeként a magyarországi állatkertekben<br />
információs pontokat állítunk fel, valamint a budapesti és a<br />
bécsi állatkertben az alfaj bemutatására alkalmas kiállítási<br />
részt is kialakítunk. A program mûködésérõl és a viperák<br />
védelmérõl a T.HU dokumentumfilmet készít, mely fontos<br />
eleme lesz mind az országos, mind a regionális<br />
kommunikációs kampánynak. A FIWI által végzendõ<br />
közvélemény-kutatás segít a kommunikációs kampány<br />
tervezésében, illetve eredményességének értékelésében.<br />
A védelmi program jó lehetõséget biztosít a vipera védelmi<br />
tevékenységek összehangolására az érintett országokban.<br />
Ebben hivatalosan is együttmûködünk a Román, a Horvát és<br />
az Osztrák Herpetológiai Társaságokkal, melyek szakmai<br />
oldalról segítik a munkánkat.<br />
További információ:<br />
Halpern Bálint, LIFE-programvezetõ: 0620-4787070<br />
halpern.balint@mme.hu<br />
Péchy Tamás, a Rákosivipera-védelmi Központ vezetõje:<br />
0630-940671 pechy.tamas@mme.hu<br />
www.rakosivipera.hu; www.mme.hu<br />
ec.europa.eu/environment/life/bestprojects/bestnat2007-<br />
2008/index.htm<br />
ec.europa.eu/environment/greenweek/<br />
Halpern Bálint – Péchy Tamás<br />
Visegrádi Bobpálya Bt.<br />
2025 Visegrád,<br />
Mátyás kir. u. 41.<br />
14<br />
DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL DINPI HÍRLEVÉL
ELÉRHETÕSÉGEINK<br />
<strong>Duna</strong>–<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong> Ig.<br />
1121 Budapest, Költõ u. 21.<br />
Levelezési cím: 1525 Pudapest, Pf.: 86.<br />
Tel.: 1/391-4610, fax: 1/200-1168<br />
e-mail: dinpi@dinpi.hu<br />
Internet: www.dinpi.hu<br />
Zöld-Pont Iroda<br />
Metzger Júlia, Tel.: 1/391-4632, 30/66-34-612<br />
Nyitva tartás: H, SZ, P 10.00-14.00 óráig<br />
Tájegység irodák<br />
<strong>Duna</strong>–<strong>Ipoly</strong> <strong>Nemzeti</strong> <strong>Park</strong><br />
Börzsönyi Természetvédelmi Tájegység<br />
2669 <strong>Ipoly</strong>vece, Major; Tel.: 30/663-4642<br />
borzsony@dinpig.hu<br />
Pilisi TTE<br />
2509 Esztergom, Strázsa-hegy,<br />
Tel/fax: 33/435-015, pilis@dinpig.hu<br />
Gerecsei TTE<br />
2890 Tata, Baji út 12. Tel.: 34/487-265<br />
gerecse@dinpig.hu<br />
Budai TTE<br />
1025 Budapest, Szépvölgyi út 162.<br />
Tel.: 1/325-5722, buda@dinpig.hu<br />
Vértesi és Mezõföldi TTE<br />
8000 Székesfehérvár, Tolnai út 1.<br />
Tel.: 22/510-523, vertes@dinpig.hu<br />
mezofold@dinpig.hu<br />
Gödöllõi TTE<br />
2100 Gödöllõ, Rózsa u. 40. Tel.: 28/422-876<br />
godollo@dinpig.hu<br />
Dél-Pest megyei TTE<br />
Tápió-Hajta-vidéke Tájvédelmi Körzet<br />
2760 Nagykáta, Egreskátai u. 11/A.<br />
Tel.: 29/441-262, tapio@dinpig.hu<br />
Ócsai Tájvédelmi Körzet<br />
2364 Ócsa, Lõrinc u. 1. Fax: 29/378-478<br />
ocsa@dinpig.hu<br />
BEMUTATÓHELYEK<br />
Alcsúti Arborétum<br />
Látogatható az év minden napján (nem<br />
viharos kirándulóidõben) reggel 10:00 órától<br />
naplementéig.<br />
Csoportok bejelentkezés esetén korábban is<br />
érkezhetnek.<br />
Sas-hegyi Látogatóközpont<br />
Látogatható: március 1-tõl<br />
Információ: Gadó György Pál, tel.: 30/408-4370<br />
Cím: Bp. XI. ker. Tájék u. 26.<br />
E-mail: sashegy@dinpig.hu<br />
Pál-völgyi-barlang<br />
Látogatható: egész évben, hétfõ kivételével<br />
mindennap 10.00-16.00. Túrák minden óra 15<br />
perckor indulnak. Nagyobb csoportoknak<br />
érdemes elõre bejelentkezni.<br />
Cím: 1025 Budapest, Szépvölgyi út 162.<br />
Tel.: 1/325-9505 e-mail: palvolgy@dinpig.hu<br />
Szemlõ-hegyi-barlang<br />
Látogatható: egész évben, kedd kivételével<br />
mindennap 10.00-16.00. Túrák egész órakor<br />
indulnak. Nagyobb csoportoknak érdemes elõre<br />
bejelentkezni.<br />
Cím: 1025 Budapest, Pusztaszeri út 35.<br />
Tel.: 1/325-6001; e-mail: szemlohegy@dinpig.hu<br />
Királyréti Erdei Iskola<br />
Látogatható: elõzetes bejelentkezés alapján egész<br />
évben.<br />
Cím: Szokolya, Királyrét; Tel.: 27/585-625<br />
e-mail: kiralyret@dinpig.hu<br />
Szénások Európa Diplomás Terület<br />
Látogatható: elõzetes bejelentkezés alapján egész<br />
évben.<br />
Cím: 2084 Pilisszentiván, Bányász utca 17.<br />
Tel.: Menráth Réka, 30/6634-669, 26/366-129<br />
e-mail: szenasok@dinpig.hu<br />
Internet: www.szenas.hu<br />
Esztergomi Bemutatóközpont<br />
Látogatható: elõzetes bejelentkezés alapján egész<br />
évben.<br />
Cím: 2509 Esztergom, Strázsa-hegy<br />
Tel.: Dr. Jankainé Németh Szilvia, 30/6634-614<br />
E-mail: esztergom@dinpig.hu<br />
Nagykáta Egreskátai major, Hajta-túra<br />
(Tápió-Hajta-vidéke Tájvédelmi Körzet)<br />
Látogatható: elõzetes bejelentkezés alapján egész<br />
évben.<br />
Tel.: Vidra Tamás, 30/6634-650<br />
E-mail: tapio@dinpig.hu<br />
11 13<br />
Ócsai Tájház és Turján Ház<br />
Látogatható: február 1-jétõl november 30-ig,<br />
K-Szo 9.00-16.00 óráig, vasárnap és<br />
ünnepnapokon 10.00-17.00 óráig.<br />
Cím: Ócsa, Dr. Békési Panyik A. u. 4-6.<br />
Tel.: Verbõczi Gyuláné, Erika 30/4943-368<br />
e-mail: ocsaitajhaz@dinpig.hu<br />
www.ocsa.tajhaz.hu