TOP 100 - Nemzeti Adó
TOP 100 - Nemzeti Adó
TOP 100 - Nemzeti Adó
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
961700
Tisztelt Olvasó!<br />
Elôször veheti kézbe a megye gazdaságát elemzô, értékelô kiadványt, amely a Borsod-<br />
Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi és Iparkamara, az Észak-Magyarország napilap és az<br />
APEH Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Igazgatósága gondozásában jelent meg – elsô önálló produktumként<br />
a lapban majd’ egy évtizede évente közölt <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> oldalakat folytatva.<br />
A kiadvány a társas vállalkozások adatainak bemutatásán, elemzésén túl betekintést<br />
ad az egyéni vállalkozói kör teljesítményébe is. A megye gazdasága az elmúlt másfél évtizedben<br />
sajátos utat járt be. A rendszerváltás utáni évtizedet a gazdasági visszaesés jellemezte.<br />
A növekedési mutatók rendre az országos átlag alatt maradtak, amit tetéztek a különösen<br />
rossz foglalkoztatási viszonyok, a nagyarányú munkanélküliség. Az utóbbi években<br />
megfordult a trend és megindult egy országos átlagot elérô, sôt – több mutatót érintôen –<br />
azt meghaladó növekedés! A <strong>100</strong> legnagyobb vállalkozás ebben meghatározó szerepet játszott<br />
és játszik, nem feledkezve meg a partner kisvállalkozások sokaságáról. Igen jelentôs –<br />
élenjáró technikát, technológiát meghonosító – fejlesztések valósultak meg, illetve vannak<br />
folyamatban. A fejlôdés mellett korántsem optimális a megye gazdaságának szerkezete. Kívánatos<br />
a kis- és középvállalkozások szerepének erôsítése, valamint a területi (kistérségi),<br />
jelentôs fejlettségi különbségek mérséklése. Ezzel a rövid bemutatással ajánljuk összeállításunkat<br />
a Tisztelt Olvasó figyelmébe.<br />
Bízunk benne, hogy kiadványunk elôsegíti a megye gazdasági életében való eligazodást,<br />
az üzleti kapcsolatok (lehetôségek) feltérképezését és a vállalkozói befektetési kedv<br />
erôsítését. Meggyôzôdésünk, hogy a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> exkluzív rangsorába bekerülni olyan értéket<br />
képvisel, amelyre minden érintett társaság büszke lehet.<br />
Bihall Tamás elnök<br />
B.-A.-Z. Megyei<br />
Kereskedelmi<br />
és Iparkamara<br />
Kiss László fôszerkesztô<br />
Észak-Magyaroszág<br />
Dr. Nagy László igazgató<br />
APEH B.-A.-Z. Megyei<br />
Igazgatósága<br />
<strong>TOP</strong> 3 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
<strong>TOP</strong> <strong>100</strong> – a megyei elit 2005-ben<br />
A <strong>100</strong> legnagyobb vállalkozás szerepe a megye gazdaságában (az adóbevallás alapján)<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megye a 7247<br />
km 2 területével és 726 ezer fôs népességével<br />
(2005. december 31-i állapot)<br />
az ország második legnagyobb<br />
megyéje.<br />
A megye 7,2 százalékos lakossági és<br />
az alkalmazott munkaerô 4,9 százalékos<br />
részarányával 2004-ben<br />
996 260 M Ft GDP-t állított elô, ami<br />
az országos értéknek 4,9 százaléka.<br />
Gazdasági teljesítmények<br />
A jelentôs méretnagyság ellenére a<br />
megye fajlagos gazdasági mutatói elmaradnak<br />
az országos átlaghoz képest.<br />
A KSH adatai szerint az egy lakosra<br />
vetített GDP 2004-ben 1355 E<br />
Ft/fô/év (az országos átlag 67,0 százaléka),<br />
ami a megyék rangsorában<br />
a 16. helyet jelenti.<br />
Korábban az ország egyik nehézipari és<br />
kohászati központjának számító megye<br />
gazdaságát a – rendszerváltás éveiben<br />
végbement – válságfolyamat súlyosan<br />
érintette. A gazdasági visszaesés az országos<br />
átlagnál nagyobb mértékû volt,<br />
és lényegesen tovább tartott.<br />
Az 1989–1992 válságéveket követôen<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében<br />
még évekig jellemzô volt a visszaesés<br />
1. GRAFIKA<br />
<strong>TOP</strong> 4 <strong>100</strong><br />
szintjén maradó alacsony (pangó)<br />
gazdasági teljesítmény. Ennek következtében<br />
jelentôs relatív gazdasági<br />
különbség (hátrány) keletkezett az országos<br />
átlagokhoz képest.<br />
(Lásd: 1. grafika)
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
Kedvezô változás az utóbbi néhány évben<br />
következett be, amikor egyrészt a<br />
folyóáras gazdasági teljesítménymutatók<br />
az éves inflációs rátát meghaladó<br />
mértékben (tehát reálértéken is) növekedtek,<br />
másrészt a növekedés mértéke<br />
elérte, idônként egyes mutatók<br />
esetében meghaladta az országos átlagos<br />
növekedési ütemet.<br />
Egy árnyaltabb helyzetértékeléshez<br />
célszerû az eltelt idôszakot két részre<br />
bontani: egy visszaesést mutató távolabbi<br />
(1995–2000) és egy növekedési<br />
felzárkózó pályára álló közelmúltra<br />
(2000–2005).<br />
(Lásd: 2–3. grafika)<br />
Az 1995–2000 közötti idôszakra<br />
egyértelmûen a megyei gazdasági<br />
visszaesés és az országos átlaghoz<br />
mért relatív gazdasági különbségek kialakulása,<br />
míg a 2000–2005 közötti<br />
idôszakra a gazdasági teljesítménymutatóknak<br />
az országos átlagot meghaladó<br />
növekedése, a gazdasági felzárkózás<br />
folyamata jellemzô. Az utolsó<br />
öt év adatainak kedvezô trendje azt<br />
jelenti, hogy a meglévô különbségek<br />
már nem nônek tovább, de néhány év<br />
eredménye még kevés a múltbeli gazdasági<br />
különbségek megszüntetésére.<br />
Foglalkoztatási viszonyok<br />
Az alacsony szintû gazdasági teljesítménymutatók<br />
mellett (mintegy ennek<br />
következményeként) kedvezôtlen<br />
foglalkoztatási viszonyok alakultak ki.<br />
Bár a foglalkoztatottak száma (a KSH<br />
adatai szerint) lassú növekedést mutat,<br />
a regisztrációs alapú munkanélküliségi<br />
ráta 2005-ben 11,6 százalék,<br />
a legmagasabb a megyék között, s lényegesen<br />
meghaladja a 6,1 százalékos<br />
országos átlagot.<br />
4. GRAFIKA<br />
2. GRAFIKA<br />
3. GRAFIKA<br />
A munkanélküliség magas aránya<br />
mellett kedvezôtlenek az egyéb foglalkoztatási<br />
mutatók is. A 15–74 éves<br />
lakosság aktivitási aránya 48,1 százalék<br />
(az országos átlag 54,7 százalék),<br />
a foglalkoztatási arány 42,5 százalék<br />
(az országos átlag 50,7 százalék).<br />
(Lásd: 4. grafika)<br />
A kedvezôtlen gazdasági és foglalkoztatási<br />
mutatók megjelennek a foglalkoztatottak<br />
kereseti viszonyaiban<br />
is. A KSH adatai szerint az alkalmazásban<br />
állók havi bruttó átlagkeresete<br />
2005-ben Borsod-Abaúj-Zemplén<br />
megyében 134 136 Ft/fô/hó, ami a<br />
158 315 Ft/fô/hó országos átlagnak<br />
a 84,7 százaléka, míg a havi nettó átlagkereset<br />
értéke 91 301 Ft/fô/hó,<br />
ami a 103 134 Ft/fô/hó országos<br />
szintnek 88,5 százaléka.<br />
M E G J E G Y Z É S<br />
• Aktivitási arány = (foglalkoztatott<br />
+ munkanélküli) /<br />
15–74 éves korú lakosság<br />
• Foglalkoztatási arány =<br />
foglalkoztatottak / 15–74<br />
éves korú lakosság<br />
<strong>TOP</strong> 5 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
5. GRAFIKA<br />
6. GRAFIKA<br />
A gazdaság szereplôi<br />
Az APEH Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei<br />
Igazgatóság illetékességi körébe<br />
tartozó élô (mûködô) adóalanyok száma<br />
az elmúlt néhány év alatt az alábbiak<br />
szerint alakult.<br />
Az elmúlt évekre (2002–2005 közötti<br />
idôszakra) jellemzô tendencia a társas<br />
vállalkozások, azon belül pedig<br />
elsôsorban a jogi személyiségû társaságok<br />
számának növekedése. (A növekedés<br />
mértéke az említett idôszakokban<br />
összességében 12,1 százalék,<br />
illetve a jogi személyiségû társaságok<br />
esetében 24,6 százalék.)<br />
(Lásd: 5. grafika)<br />
Az egyéni vállalkozások száma viszont<br />
folyamatosan csökkent, a 2005. év végi<br />
szám a 2002. évinek már csak 93,3<br />
százaléka. Az állományon belül a fôállású<br />
egyéni vállalkozók száma vélhetôen<br />
a szigorodó gazdasági és adózási<br />
feltételek miatt 81,2 százalékra<br />
esett vissza, míg a kedvezôbb adózási<br />
feltételek miatt a mellékfoglalkozásúak<br />
száma 12,8 százalékkal emelkedett.<br />
2003-tól a nyugdíjas vállalkozók<br />
száma is folyamatosan csökken.<br />
(Lásd: 6. grafika)<br />
7. GRAFIKA<br />
Az szja-bevallást beadó magánszemélyek<br />
száma az utóbbi években<br />
emelkedô tendenciájú, azon belül az<br />
önadózók és a munkáltatóval elszámolók<br />
aránya 60–40 százalék körüli<br />
arányban stabilizálódik. Továbbra sem<br />
népszerû az ADAM, 2005-ben összesen<br />
564 magánszemély választotta<br />
ezt az adózási formát. (ADAM-kör:<br />
Adóhatósági adómegállapítást kérô<br />
magánszemélyek.)<br />
<strong>TOP</strong> 6 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
Jövedelmezôség<br />
1. TÁBLÁZAT<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megye piacigazdasági<br />
teljesítményében három<br />
vállalkozói kör játszik szerepet, akik a<br />
2005. évi megyei szintû (ár)bevételi<br />
mutatókból az alábbiak szerint részesedtek.<br />
(Lásd: 1. táblázat)<br />
A társas vállalkozások súlya meghatározó,<br />
így a megye gazdaságának<br />
bemutatása elsôsorban e vállalkozói<br />
körre, illetve az általuk beadott 2005.<br />
évi társasági adóbevallások összesített<br />
adataira épül.<br />
(Lásd: 2. táblázat)<br />
A 7,2 százalékos lakossági részaránynyal<br />
rendelkezô megye 4,0 százalékos<br />
országos nettó árbevételi részaránya<br />
az alacsonyabb foglalkoztatási<br />
arányból és a már említett országos<br />
2. TÁBLÁZAT<br />
átlagnál relatíve alacsonyabb gazdasági<br />
teljesítménybôl adódik.<br />
Az árbevételen belül a magasabb – az<br />
országos átlagot meghaladó – export<br />
részarány néhány ágazat (vegyipar,<br />
gépipar) erôs exportorientáltságára<br />
vezethetô vissza.<br />
A megyei jövedelmezôségi szint elmarad<br />
az országos átlagértékektôl,<br />
2005-ben 4,2 százalék, szemben az<br />
5,3 százalékos országos átlaggal.<br />
A megyei szinten elôállított hozzáadott<br />
érték az országos mutatóból az<br />
árbevételhez hasonló arányban 4,1<br />
százalékkal részesedik.<br />
Hatékonysági mutatók<br />
A saját tôkére vetített hozzáadott érték<br />
mutató 550 ezer forint, az országos<br />
átlag 500 ezer forint. Az egy állományi<br />
létszámra vetített hozzáadott<br />
érték megyei szinten 4046 E Ft/fô,<br />
országos szinten 4616 E Ft/fô. Az<br />
1347 E Ft/fô/év megyei átlagbér 89,6<br />
százaléka az országos átlagnak.<br />
Meg kell említenünk, hogy a teljesítmény<br />
és a hatékonysági mutatók megyei<br />
és országos összehasonlítását<br />
jelentôs mértékben torzítja a „vidéki<br />
telephely és központi székhely” problémája.<br />
Bár számszerû adatok nem ismertek,<br />
mégis vélhetôen jelentôsre<br />
tehetô az a gazdasági teljesítmény,<br />
amit a vidéki gazdasági egységek (telephely,<br />
üzem, gyáregység, önállóan<br />
tevékenykedô társaság, áruházlánc<br />
egysége stb.) állítanak elô, de a teljesítményként<br />
a vállalkozások központjainak<br />
székhelye szerinti megyében<br />
(fôváros, Pest megye stb.) jelenik<br />
meg.<br />
<strong>TOP</strong> 7 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
Kiemelkedô teljesítmény a vegyipartól<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megye gazdasági szerkezetének sajátos vonásai<br />
3. TÁBLÁZAT<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megye ágazati<br />
szerkezetére is jellemzô néhány<br />
ágazat kiemelkedô, meghatározó<br />
szerepe. Kiemelkedô súllyal bír a<br />
vegyipar, az utóbbi években dinamikusan<br />
növekvô gépipar és a mintegy<br />
10 százalék körüli hozzáadott<br />
értéket realizáló energiaipar, élelmiszeripar<br />
és az úgynevezett nem anyagi<br />
ágazat.<br />
Az export erôsen koncentrálódik két<br />
ágazatra, a 2005. évi adatok szerint<br />
az export 81,6 százalékát a vegyipar<br />
és a gépipari ágazat realizálta.<br />
(Lásd: 3. táblázat, 8–10. grafika)<br />
<strong>TOP</strong> 8 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
8. GRAFIKA<br />
Méretnagyság<br />
A megye gazdaságának méretnagyság<br />
szerinti szerkezetére jellemzô a<br />
tôkeszegény kisvállalkozások (és azon<br />
belül a mikrovállalkozások) magas<br />
részaránya, ugyanakkor a kevés<br />
számú, de nagy teljesítményértéket<br />
realizáló nagyvállalkozás. Hiányzik egy<br />
erôs középmezôny.<br />
(Lásd: 4. táblázat)<br />
9. GRAFIKA<br />
A befektetett tôke nagy többsége<br />
közép- és nagyvállalkozásoknál<br />
funkcionál (20,5 százalék, illetve 53,7<br />
százalék), és az export túlnyomó része<br />
is ez utóbbi körbôl származik (export<br />
13,9 százalék, illetve 77,6 százalék).<br />
Az egyéb teljesítménymutatókban<br />
(nettó árbevétel, adózás elôtti eredmény)<br />
viszont már jelentôs a kisvállalkozások<br />
részaránya (33,0 százalék,<br />
illetve 34,6 százalék). Ki kell emelni,<br />
hogy a kisvállalkozói kör jelentôs<br />
foglalkoztatónak számít. A létszám<br />
44,7 százalékát(!) ebben a körben<br />
foglalkoztatják, igaz, relatíve alacsonyabb<br />
bérköltséggel, illetve átlagbérrel.<br />
(A 44,7 százalékos létszámarány<br />
mellett bérköltségük aránya<br />
31,0 százalék, míg átlagbérük 934 E<br />
Ft/fô/év, az 1391 E Ft/fô/év közép-,<br />
illetve az 1884 E Ft/fô/év<br />
nagyvállalkozói kör átlagbérével<br />
szemben.)<br />
A külföldi tôke túlnyomó része (89,2<br />
százaléka) a közép- és nagyvállalkozó<br />
körben mûködik (középvállalkozásoknál<br />
30,4 százalék, nagyvállalkozásoknál<br />
58,8 százalék), a kisvállalkozások<br />
körében szerepe minimális<br />
(10,8 százalék).<br />
(Lásd: 11. grafika)<br />
4. TÁBLÁZAT<br />
<strong>TOP</strong> 9 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
10. GRAFIKA<br />
Kistérségek<br />
A megye gazdasága 15 statisztikai<br />
kistérségre oszlik. A kistérségek a gazdasági<br />
teljesítményük szerint erôsen<br />
differenciáltak. Három kistérség<br />
(Miskolc, Tiszaújváros, Kazincbarcika)<br />
súlya meghatározó, s amelyek<br />
nemzetgazdasági mércével is fejlett<br />
gazdasági térségeknek minôsíthetôk,<br />
míg a további tizenkét kistérség<br />
kevésbé fejlett gazdasági területnek<br />
számít.<br />
(Lásd: 5. táblázat)<br />
11. GRAFIKA<br />
5. TÁBLÁZAT<br />
<strong>TOP</strong> 10 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
A gazdasági különbség alapja, hogy a<br />
befektetett saját tôkének 80,5 százaléka<br />
a három kiemelt – korábbi<br />
iparosodási centrumokat magában<br />
foglaló – kistérségben (Miskolc, Tiszaújváros,<br />
Kazincbarcika) mûködik. Itt él<br />
a lakosság 50,9 százaléka. A többi<br />
tizenkét kistérségben (Sátoraljaújhely,<br />
Ózd, Sárospatak, Mezôkövesd,<br />
Szerencs, Encs, Edelény, Szikszó,<br />
Abaúj-Hegyköz, Bodrogköz, Mezôcsát,<br />
Tokaj), ahol a lakosság 49,1 százaléka<br />
él, a befektetett saját tôke<br />
mindössze 19,5 százaléka mûködik.<br />
A saját tôke térségenkénti egyenlôtlen<br />
eloszlása a különbözô gazdasági<br />
mutatókban is megjelenik. Az<br />
egy lakosra jutó nettó árbevétel<br />
megyei szinten 2709 E Ft/fô/év, a<br />
fejlett kistérségekben 4396 E<br />
Ft/fô/év, a kevésbé fejlett kistérségekben<br />
961 E Ft/fô/év, míg a fajlagos<br />
hozzáadott érték megyei szinten<br />
2005-ben 536 E Ft/fô/év, ugyanez a<br />
fejlett kistérségekben 827 E Ft/fô/év,<br />
illetve a kevésbé fejlett kistérségekben<br />
235 E Ft/fô/év.<br />
(Lásd: 12. grafika)<br />
12. GRAFIKA<br />
6. TÁBLÁZAT<br />
Foglalkoztatottság<br />
Legnagyobb foglalkoztatónak számít<br />
a kereskedelem (16,1 százalék), az<br />
utóbbi években dinamikusan fejlôdô<br />
nem anyagi ágak (15,3 százalék) és<br />
a gépipar (11,9 százalék), illetve az<br />
elôbbieken túl még meg kell említeni<br />
az építôipar 9,0 százalékos, a kohászat<br />
8,4 százalékos és a vegyipar 8,3<br />
százalékos részesedését.<br />
7. TÁBLÁZAT<br />
A bérköltségek, illetve az átlagbérek<br />
szóródása is jelentôs, legalacsonyabb<br />
az építôiparban és a kereskedelemben<br />
(895 E Ft/fô/év, illetve 908 E<br />
Ft/fô/év), legmagasabb a vegyiparban,<br />
2522 E Ft/fô/év. Az 1347 E<br />
Ft/fô/év megyei átlag 89,6 százaléka<br />
az 1503 E Ft/fô/éves országos<br />
átlagnak.<br />
(Lásd: 6. táblázat)<br />
Beruházás<br />
A legjelentôsebb beruházó, a két legdinamikusabban<br />
fejlôdô ágazat a<br />
gépipar és a vegyipar, e mellett még<br />
jelentôs beruházást végrehajtó ágazat<br />
az energiaipar, a kereskedelem.<br />
(Lásd: 7. táblázat)<br />
M E G J E G Y Z É S<br />
Hozzáadott érték: anyag- és anyagjellegû<br />
költségek halmozódását nem tartalmazó,<br />
az adott vállalkozásnál hozzáadott új érték,<br />
amely tartalmazza a korrigált üzleti eredményt,<br />
az amortizációt, a bér- és bérjellegû<br />
költségeket.<br />
Számítása történhet elemeibôl (korrigált üzleti<br />
eredmény + amortizáció + bér- és bérjellegû<br />
költségek) vagy a nettó árbevételbôl<br />
kiindulva (nettó árbevétel – anyag- és<br />
anyagjellegû költségek).<br />
<strong>TOP</strong> 11 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
13. GRAFIKA<br />
Az eddigi adatsorokból kitûnik, hogy<br />
az ágazatok élômunka- és eszközigényessége<br />
jelentôsen eltér egymástól.<br />
A leginkább beruházásigényes<br />
ágazatok a vegyipar, energiaipar, míg<br />
a legnagyobb foglalkoztató ágazatok<br />
a kereskedelem, a gépipar és a nem<br />
anyagi ágazatok.<br />
(Lásd: 13–14. grafika)<br />
14. GRAFIKA<br />
Külföldi tôke<br />
A 2005. december 31-i adatok szerint<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a<br />
jegyzett tôkének 46,2 százaléka<br />
külföldi eredetû, ugyanez országos<br />
szinten 39,6 százalék. A megyében<br />
mûködô külföldi tôke többségére<br />
jellemzô, hogy nem pótlólagos tôkebefektetésként<br />
jelent meg, hanem a<br />
meglévô kedvezô jövedelempozíciójú<br />
társaságok kerültek a privatizáció<br />
során megvásárlásra, jellemzôen az<br />
energiaiparban, élelmiszeriparban,<br />
vegyiparban, illetve a kohászatban és<br />
a gépiparban.<br />
2005-ben megyei szinten a 74 083<br />
millió forintos adózott eredménybôl<br />
35 617 millió forint (48,1 százalék) a<br />
külföldi tôkével rendelkezô vállalkozásoknál<br />
realizálódott. Az adózott eredménybôl<br />
28 882 millió forint a kifizetett<br />
osztalék, amibôl 16 843 millió forintot<br />
külföldi tulajdonosnak fizettek ki.<br />
<strong>TOP</strong> 12 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
Növekvô (adó)bevételek<br />
A 2005. évi gazdasági teljesítmények értékelése<br />
8. TÁBLÁZAT<br />
Eltérô üzleti éves vállalkozások: ebbe<br />
a körbe azok a többnyire külföldi<br />
tulajdonban lévô vállalkozások tartoznak,<br />
akiknek üzleti éve eltér a<br />
„normál” 01. 01. – 12. 31. idôszaktól.<br />
Gazdasági teljesítményük az utóbbi<br />
években rendkívül dinamikusan<br />
nôtt, a 2005. évi adatok szerint a<br />
megyei nettó árbevétel 11,0 százalékát,<br />
míg a hozzáadott érték 6,3<br />
százalékát teljesítették.<br />
(Lásd: 8. táblázat)<br />
Az alábbi táblázatban az eltérô üzleti<br />
évesek társasági adóbevallásának<br />
adatait az évzáró hónapjuk szerinti<br />
évben vettük teljes egészében figyelembe.<br />
<strong>TOP</strong> 13 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
15. GRAFIKA<br />
17. GRAFIKA<br />
Összességében megyei szinten 2005-<br />
ben a bevételi mutatók nagymértékû<br />
növekedése jellemzô, a nettó árbevétel<br />
20 százalékkal, míg az export<br />
44,0 százalékkal nôtt, emellett jelentôs<br />
a hozzáadott érték 8,6 százalékos<br />
növekménye is.<br />
A 2005. évi adózás elôtti eredmény<br />
mérsékelt, 3,3 százalékos növekedésében<br />
jelentôs szerepe van a pénzügyi<br />
eredmény évenként rendkívül<br />
hullámzó – árfolyamváltozással összefüggô<br />
– ingadozásának. (2003-ban a<br />
megyei szintû pénzügyi eredmény<br />
-7875 millió forint, 2004-ben +6109<br />
millió forint, míg 2005-ben -9725 millió<br />
forint[!].)<br />
Egyéni vállalkozók<br />
Az egyéni vállalkozói kör 2005. évi<br />
91 544 M Ft-os megyei szintû bevétele<br />
közel az elôzô évi szinten teljesült<br />
(Index: <strong>100</strong>,7 százalék).<br />
Az összbevételeken belül a létszámtrendekhez<br />
igazodva nôtt a mellékfoglalkozásúak<br />
bevétele 8,8 százalékkal,<br />
a nyugdíjas vállalkozók esetében<br />
a növekedés 1,2 százalék, míg a<br />
fôfoglalkozásúak bevétele kismértékben<br />
(0,7 százalékkal) csökkent.<br />
A bevételek ágazatonkénti (szakmánkénti)<br />
arányváltozásai is követték<br />
a létszámarányok változását, a<br />
hagyományos ipari és kereskedelmi<br />
szakmáktól a bevételi arányok eltolódnak<br />
a szállítási, a nem anyagi jellegû<br />
szakmák, illetve a mezôgazdaság<br />
irányába.<br />
(Lásd: 15–16. grafika)<br />
Evás kör<br />
Az egyszerûsített vállalkozói adó (EVA)<br />
2003. január 1-jei hatálybalépését<br />
követôen folyamatosan növekvô adónem,<br />
amely egyrészt az adóalanyok<br />
számának növekedésében, másrészt az<br />
EVA hatálya alá tartozó adózók gazdasági<br />
növekedésében mutatkozik meg.<br />
(Lásd: 17. grafika)<br />
Az összes EVA-körbe tartozó adózó<br />
számának évenkénti növekedési<br />
üteme egyre kisebb mértékû: 2004-<br />
ben 40,4 százalékkal, 2005-ben 20,2<br />
százalékkal, míg 2006-ban már csak<br />
6,8 százalékkal nôtt.<br />
(Lásd: 18. grafika)<br />
16. GRAFIKA<br />
18. GRAFIKA<br />
<strong>TOP</strong> 14 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
19. GRAFIKA<br />
Az adóbevételek növekvô tendenciát<br />
mutatnak, amelyekben növelô<br />
tényezôként jelenik meg a gazdasági<br />
teljesítmény mutatóinak változása,<br />
a jövedelemkiáramlás (kormányzati<br />
intézkedésekkel is segített) növekedése,<br />
míg csökkentôleg hatott az adótörvényi<br />
változások – többségében az<br />
adóterhelést csökkentô – hatása.<br />
(Lásd: 19. grafika)<br />
<strong>TOP</strong> 15 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
„Csúcseredmények” a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-tól<br />
Élen a vegyipar, az energiaipar, a gépipar és az élelmiszeripar<br />
A 13 352 darab társasági adóbevallást<br />
benyújtó vállalkozásból kiemelt<br />
<strong>TOP</strong> <strong>100</strong> legnagyobb vállalkozás súlya<br />
meghatározó a megye gazdaságában.<br />
E kiemelt körbe a nagyvállalkozások,<br />
és a nagyobb méretû, tôkeerôsebb<br />
középvállalkozások tartoznak,<br />
amelyek 2005-ben a befektetett<br />
saját tôke 67,3 százalékát, a tárgyi<br />
eszközök 68,2 százalékát mûködtették,<br />
míg a létszám 39,8 százalékát<br />
foglalkoztatták. A <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> a hozzáadott<br />
érték és a foglalkoztatott állományi<br />
létszám szerint készült kettôs<br />
lista alapján került meghatározásra,<br />
majd az elsô <strong>100</strong> vállalkozás adatait<br />
a nettó árbevétel szerint rendeztük.<br />
(Lásd: 9. táblázat)<br />
9. TÁBLÁZAT<br />
10. TÁBLÁZAT<br />
A megyei szintû jövedelmezôségi mutatókban<br />
is magas a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as kör<br />
részaránya, 2005-ben az adózás elôtti<br />
eredmény 62,2 százalékát, míg a<br />
hozammutató 64,9 százalékát teljesítették.<br />
Nincs számottevô eltérés a<br />
nettó árbevételre vetített jövedelmezôség<br />
mértékében, ami megyei szinten<br />
4,2 százalék, míg a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as<br />
körben 4,4 százalék.<br />
(Lásd: 10. táblázat)<br />
<strong>TOP</strong> 16 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
A teljesítmény változása<br />
A teljesítménymutatók növekedése a<br />
kiemelt körben – a megye átlagához<br />
viszonyítva – lényegesen dinamikusabb.<br />
2005-ben megyei szinten az<br />
elôzô évhez képest a nettó árbevétel<br />
20, míg a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as körben 32,1<br />
százalékkal nôtt, ugyanez az export<br />
esetében 44, illetve 49,4 százalék,<br />
míg a hozzáadott értéknél 8,6, illetve<br />
13,6 százalék.<br />
A jövedelmezôség változása mind a megyei,<br />
mind a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as körben meglehetôsen<br />
mérsékelt, az adózás elôtti<br />
eredmény növekménye 3,3 százalék, illetve<br />
3,0 százalék. Okait a megyei adatok<br />
elemzésénél bemutattuk. A hozammutató<br />
(adózott eredmény + amortizáció)<br />
2005. évi változása a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as<br />
körben 1,1 százalékkal haladja meg a<br />
megyei növekedési ütem mértékét.<br />
(Lásd: 20. grafika)<br />
Termelési tényezôk<br />
21. GRAFIKA<br />
20. GRAFIKA<br />
A foglalkoztatott létszám aránya a teljesítménymutatók<br />
részarányaihoz képest<br />
relatíve alacsonyabb (39,8 százalék).<br />
A trendek eltérôek, megyei<br />
szinten a társas vállalkozások által<br />
foglalkoztatott állományi létszám<br />
2005-ben 1188 fôvel csökkent, míg a<br />
<strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as körben 1845 fôvel növekedett.<br />
A kedvezô bérpozíciók miatt<br />
a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as körben az átlagbérek<br />
magasabbak, a 2005. évi adatok szerint<br />
1887 E Ft/fô, ami 140 százaléka<br />
az 1347 E Ft/fô/év megyei átlagnak.<br />
Ebben a körben realizálódott a 2005.<br />
évi megyei beruházások 63,0 százaléka.<br />
A magas beruházási arány nemcsak<br />
a kedvezôbb pénzügyi pozícióival,<br />
hanem a termelés magasabb eszközigényességével<br />
is összefügg.<br />
(Lásd: 11. táblázat)<br />
11. TÁBLÁZAT<br />
A megyében mûködô 130 104 millió<br />
forintos külföldi tôkébôl a 2005. évi<br />
adatok szerint 84,6 százalék a <strong>TOP</strong><br />
<strong>100</strong>-as körben mûködik, ahol a jegyzett<br />
tôkének 60,7 százaléka külföldi<br />
eredetû. A külföldi tôke jelenléte a<br />
pénzügyi befektetésen túl a megyébe<br />
hozta a korszerû technológiát, a<br />
magasabb szintû munkaszervezést és<br />
egy, a gazdasági növekedés magasabb<br />
ütemének lehetôségét biztosító<br />
nemzetközi piaci kapcsolatrendszert.<br />
(Lásd: 21. grafika)<br />
<strong>TOP</strong> 17 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
Ágazati megoszlás<br />
A <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as kör az ágazati besorolás<br />
szerint a vegyipari, a gépipari és<br />
az energiaipari ágazatban képviseli a<br />
legnagyobb volument és a legnagyobb<br />
részarányt. Ezen ágazatokban<br />
a megyei nettó árbevétel 93,0 százaléka,<br />
95 százaléka, illetve 83,9 százaléka<br />
realizálódott ebbôl a körbôl. Kiemelésre<br />
érdemes még az élelmiszeripar<br />
és a kohászati ágazat a 73,5 százalék,<br />
illetve a 65,0 százalék részesedésével.<br />
Az export értékesítés eloszlása még<br />
koncentráltabb. A megye 2005. évi<br />
exportteljesítményébôl a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as<br />
kör összesen 87,4 százalékkal részesedett.<br />
A nagy exportáló ágazatokban<br />
(vegyipar, kohászat, gépipar) a részesedésük<br />
mértéke igen magas, 94,5<br />
százalék, 85,6 százalék, illetve 99,5<br />
százalék.<br />
(Lásd: 22–23. grafika)<br />
22. GRAFIKA<br />
23. GRAFIKA<br />
A <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as kör vállalkozásai a 2005.<br />
évi megyei adózás elôtti eredménynek<br />
összességében 62,2 százalékát<br />
teljesítették, ágazatilag kiemelendô a<br />
vegyipar, továbbá az energiaipar, a<br />
gépipar, a kohászat és az élelmiszeripar.<br />
(Lásd: 12. táblázat)<br />
12. TÁBLÁZAT<br />
<strong>TOP</strong> 18 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
Ez a kör a megyei szintû hozzáadott<br />
érték 65,6 százalékát teljesítette. Ágazatok<br />
szerint magas részarányt képviselt<br />
a vegyipar (94,9 százalék), a<br />
gépipar (89,5 százalék), az élelmiszeripar<br />
(87,4 százalék) és az energiaipar<br />
(85,2 százalék).<br />
(Lásd: 24. grafika)<br />
24. GRAFIKA<br />
Területi eloszlás<br />
A vállalkozói kör területi (kistérségi)<br />
eloszlása nagymértékben differenciált.<br />
Az eloszlás egyenlôtlensége pedig<br />
meghatározó a kistérségek gazdasági<br />
teljesítményében.<br />
(Lásd: 13. táblázat)<br />
A <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as kör saját tôkéjének 88,4<br />
százaléka mûködik a fejlett kistérségekben,<br />
itt realizálja árbevételének<br />
90,3 százalékát, míg hozzáadott<br />
értékének 83,1 százalékát. Ugyanakkor<br />
ugyanezek az arányok a kevésbé<br />
fejlett kistérségek esetében 11,6 százalék,<br />
9,7 százalék, illetve 16,9 százalék.<br />
(Lásd: 25. grafika)<br />
13. TÁBLÁZAT<br />
25. GRAFIKA<br />
<strong>TOP</strong> 19 <strong>100</strong>
Az APEH elemzése a megye gazdaságáról<br />
26. GRAFIKA<br />
A <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as kör a gazdasági teljesítmény-<br />
és jövedelmezôségi mutatókban<br />
megjelenô magas részesedéséhez<br />
képest alacsonyabb részarányt<br />
képvisel a megyei adóbevételekben.<br />
Ennek több oka is van:<br />
– A megyei szintû 2890 millió forintos<br />
társasági adókedvezménybôl 2764<br />
millió forint (95,6 százalék) ebben a<br />
körben realizálódott, ennek hatására<br />
a fizetendô társasági adó kötelezettségük<br />
részaránya a számított 61,1<br />
százalékos mértékrôl 50,1 százalékra<br />
csökken.<br />
– A megyei szintû személyi jövedelemadó<br />
és társadalombiztosítási kötelezettségek<br />
nemcsak a piaci-gazdasági<br />
szféra, hanem a költségvetési<br />
szervek befizetéseit is tartalmazzák.<br />
E mellett már korábban említettük,<br />
hogy a kisvállalkozások és a <strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-<br />
as körbe be nem került középvállalkozások<br />
jelentôs foglalkoztatónak számítanak,<br />
így a kiemelt körbe nem tartozó<br />
adózók szja- és tb-részesedése<br />
is magas.<br />
– Az általános forgalmi adó kötelezettség<br />
a mai formájában eltér a gazdasági<br />
teljesítményarányoktól. Így a<br />
<strong>TOP</strong> <strong>100</strong>-as kör magas hozzáadott érték<br />
aránya sem jelenik meg a nettó<br />
áfabevételi teljesítményekben. (E körben<br />
vannak a legnagyobb befizetôk,<br />
de a magas export részarány miatt itt<br />
találhatók a legnagyobb visszaigénylôk<br />
is.)<br />
(Lásd: 26. grafika)<br />
IMPRESSZUM<br />
Az Észak-Magyarország napilap, az APEH Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Igazgatósága, valamint a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi és Iparkamara kiadványa.<br />
Kiadja az Inform Média Kft. Postacím: 3501 Miskolc, Pf.: 351. www.informmedia.hu<br />
Szerkesztô: Uri Mariann<br />
A kiadvány készítésében közremûködtek: Czakó József, Olajos Katalin, Szaniszló Bálint, Zórád István<br />
Dizájn: Kukucska Róbert Grafika: Sári Péter Korrektúra: Bonczi Lilla, Staudinger László<br />
Nyomdai munkálatok: Színeskép Kft., Miskolc.<br />
<strong>TOP</strong> 20 <strong>100</strong>
A BOKIK elemzése a megye gazdaságáról<br />
Sok kicsi mellett kevés nagy...<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megye gazdasági tendenciái, gazdaságfejlesztési céljai<br />
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi<br />
és Iparkamara évente<br />
elemzi a megye gazdasági folyamatait,<br />
a változások irányát, erôsségét,<br />
és javaslatokat fogalmaz meg a gazdaság<br />
fejlesztését szolgáló intézkedésekre.<br />
Az APEH megyei igazgatósága<br />
által elkészített, a 2005. év pénzügyigazdasági<br />
eredményeit elemzô anyag<br />
a következô legfontosabb megállapításokat<br />
tartalmazza:<br />
– a nehéziparra épülô, hosszas válságfolyamaton<br />
átesett gazdaságban<br />
megindult egy szerkezetátalakulási<br />
folyamat, amely konszolidációs szakaszba<br />
érkezett;<br />
– a gazdasági növekedés felgyorsult,<br />
a felzárkózás elkezdôdött;<br />
– a vállalkozássûrûség alacsony, a<br />
nagy- és erôs középvállalkozások<br />
részaránya a kívánatos mérték alatti;<br />
– a kis- és középvállalkozások elsôsorban<br />
a foglalkoztatásban érik el az<br />
országoshoz hasonló szintet, a hozzáadott<br />
érték és különösen az export<br />
vonatkozásában a nagyvállalatok dominanciája<br />
meghatározó;<br />
– az ágazatok között a vegyipar és a<br />
gépipar eredményei kimagaslóak;<br />
– a megyében van a legmagasabb<br />
munkanélküliség, a foglalkoztatási<br />
mutatók itt a legalacsonyabbak;<br />
– a kistérségek között jelentôs különbségek<br />
mutatkoznak a gazdasági fejlettség<br />
tekintetében, Miskolc, Tiszaújváros<br />
és Kazincbarcika mögött a további<br />
12 kistérség kisebb-nagyobb<br />
mértékben elmaradott.<br />
A húzóágazatok<br />
<strong>TOP</strong> 22 <strong>100</strong><br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megye gazdaságának<br />
húzóerejét – eddigi teljesítménye<br />
és perspektívái alapján – a<br />
vegyipar, a gépipar, az ugyanezen<br />
szakismeretekre épülô környezetipar,<br />
valamint az idegenforgalom és a logisztika<br />
jelenti. Ezen ágazatok fejlôdése<br />
maga után vonja az építôipar,<br />
a kereskedelem és a szolgáltatások<br />
növekedését.<br />
A kiemelt ipari ágazatok jelentôs beszállítói,<br />
illetve feldolgozói kört vonzanak<br />
maguk köré, hosszú távon is<br />
biztosítva a technikai fejlôdést és a piacot.<br />
Nem elhanyagolandó tény az<br />
sem, hogy a közeli Kelet-Szlovákiában<br />
jelentôs autóipari cégek települtek le,<br />
tovább bôvítve a piaci lehetôségeket.<br />
Megindult az Észak-magyarországi Autóipar<br />
Klaszter (NOHAC) szervezése,<br />
amely az e területen tevékenykedô<br />
nagyvállalatok és KKV-k hálózatos<br />
együttmûködését segíti.<br />
A vegyipari gyáróriások termékeinek
A BOKIK elemzése a megye gazdaságáról<br />
feldolgozására számos mûanyagipari<br />
cég jött létre, amelyek dinamikusan<br />
fejlôdnek.<br />
Kereskedelemfejlesztési lehetôségek<br />
A megye földrajzi fekvése, Szlovákia,<br />
Ukrajna és Románia elérhetôsége, a<br />
kiépült és épülô autópályák, autóutak<br />
és vasúti hálózat már jelenleg is intenzív<br />
kereskedelmi forgalmat tesznek<br />
lehetôvé, ezt a Mezôkövesden<br />
megépülô intermodális logisztikai<br />
központ tovább erôsíti.<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében két<br />
világörökség (Aggteleki-karszt, Tokaji<br />
borvidék), két nemzeti park, számos<br />
termálfürdô, történelmi emlékhelyek,<br />
mûemlékek találhatók, amelyek mind<br />
a hazai, mind a nemzetközi turizmus<br />
értékes elemei, a gazdasági növekedés<br />
forrásai.<br />
A térség logisztikai helyzetébôl következôen<br />
a Kárpát-medencébe irányuló<br />
kereskedelem egyik központja. A<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi<br />
és Iparkamara által 1993-ban<br />
kezdeményezett Kárpáti Kamarák Szövetsége<br />
ebben az expanzióban segíti<br />
a megyei vállalkozásokat.<br />
(Lásd: 27. grafika)<br />
Szellemi háttér<br />
27. GRAFIKA<br />
Prioritást kell kapni a tudás-alapú gazdaságfejlesztésnek,<br />
az innovációnak,<br />
a gyakorlatorientált kutatás-fejlesztésnek.<br />
A gazdaságfejlesztés alapja a nagyobb<br />
hozzáadott érték elérése a megye<br />
teljesítményében. Ehhez kiváló<br />
szellemi hátteret biztosít a Miskolci<br />
Egyetem, amely a mûszaki, gazdasági,<br />
jogi és humán szakemberek képzésén<br />
túl az alap- és az alkalmazott kutatások<br />
bázisa. A kutató hátteret erôsíti<br />
a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Alapítvány<br />
Logisztikai és Gyártástechnikai<br />
Intézet és az ugyanitt mûködô Nanotechnológiai<br />
Kutató Intézet. A nagyvállalati<br />
kutatóhelyek, a tudomány és a<br />
gazdaság szoros kapcsolata termékben,<br />
munkahelyben realizálódó fejlesztéseket<br />
alapoz meg, növelve a megye gazdaságának<br />
eredményességét. A következô<br />
években új kompetenciaközpontok,<br />
kutató-fejlesztô helyek, innovációs<br />
parkok jönnek létre.<br />
A T É N Y E K<br />
A helyzetelemzések alapján<br />
megfogalmazott kitörési pontok<br />
a 2007–2013 közötti gazdaságfejlesztési<br />
stratégiában<br />
jelennek meg a következô<br />
dokumentumokban:<br />
• Borsod-Abaúj-Zemplén megye<br />
gazdaságának helyzete<br />
az EU-csatlakozás után másfél<br />
évvel. Esélyek, lehetôségek,<br />
kockázatok (BOKIK,<br />
2005. november 29.)<br />
• Regionális Operatív Program<br />
(Észak-magyarországi Regionális<br />
Fejlesztési Tanács,<br />
2006.)<br />
• Technopolisz – Miskolc Fejlesztési<br />
Pólus Program (Miskolc<br />
Mj. Város, 2006.)<br />
<strong>TOP</strong> 23 <strong>100</strong>
A BOKIK elemzése a megye gazdaságáról<br />
A gazdasághoz igazított szakképzés<br />
A versenyképesség nélkülözhetetlen eleme a szakképzett munkaerô biztosítása<br />
29. GRAFIKA<br />
A magas színvonalú felsôfokú képzés<br />
mellett rendkívül jelentôs a szakképzett,<br />
a gazdaság igényeinek megfelelô<br />
munkaerô jelenléte. A szakképzési<br />
rendszer átalakítására jelentôs erôfeszítések<br />
történnek. Megkezdi mûködését<br />
az elsô TISZK (Térségi Integrált<br />
Szakképzô Központ), amely elsôsorban<br />
a gépipari, továbbá a kereskedelmi<br />
és vendéglátó-ipari szakmák<br />
korszerû gyakorlati képzését biztosítja.<br />
Jelenleg 2600 azoknak a szakmunkástanulóknak<br />
a száma, akik a gyakorlati<br />
ismereteket vállalkozásoknál, tanulószerzôdés<br />
keretében sajátítják el.<br />
(Lásd: 28. grafika)<br />
Évente közel százan teszik le a mestervizsgát<br />
és szereznek mesteroklevelet<br />
a kamarában.<br />
(Lásd: 29. grafika)<br />
Körvonalazódik egy olyan regionális<br />
szakképzési modell, amely a gazdaság<br />
igényeihez alkalmazkodva összehangolja<br />
a beiskolázást, a szakmaszerkezetet,<br />
valamint az intézményfenntartást.<br />
Komoly szakmai kezdeményezések<br />
történtek egy Regionális<br />
Kompetencia- és/vagy Vizsgaközpont-hálózat<br />
létrehozására is. Ebben<br />
a rendszerben a kompetenciaközpont<br />
egyrészt a hiányzó készségek és tudás<br />
megszerzésére, másrészt a folyamatos<br />
továbbképzésre szolgálhat.<br />
Új befektetések<br />
<strong>TOP</strong> 24 <strong>100</strong><br />
A helyi vállalkozások fejlesztése mellett<br />
a megyében új befektetésekre<br />
van szükség a foglalkoztatás és a versenyképesség<br />
javítása érdekében.<br />
Több mint tíz ipari, vállalkozói park<br />
várja azokat a cégeket, amelyek a térség<br />
jó logisztikai adottságait, a rendelkezésre<br />
álló munkaerôt, a kutatásfejlesztési<br />
hátteret tevékenységük kiterjesztéséhez<br />
hasznosítani kívánják.<br />
28. GRAFIKA
962492
A BOKIK munkájáról<br />
Kamarai szerepvállalás<br />
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi és Iparkamara munkájáról<br />
30. GRAFIKA<br />
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi<br />
és Iparkamara 1994-es<br />
megalakulása óta a megye gazdasági<br />
és társadalmi életének stratégiai<br />
szereplôje. A súlyos gazdasági válság<br />
sújtotta térségben hivatásának tekinti<br />
a vállalkozások megerôsítését, a<br />
megye gazdaságának fejlesztését, a<br />
befektetések segítését, ennek érdekében<br />
együttmûködik a politikai-társadalmi<br />
szervezetekkel.<br />
A kamara önkéntes tagsággal mûködik,<br />
tagjainak száma 2006 szeptemberében<br />
mintegy 2700 vállalkozás.<br />
Munkáját négy tagozatban: Ipari, Kereskedelmi,<br />
Kézmûipari és Szolgáltatási<br />
Tagozatban, ezen belül 22 szakmai<br />
osztályban végzi.<br />
(Lásd: 30. grafika)<br />
A kamara tagjai között jogi személyiségû<br />
társaságok (részvénytársaságok,<br />
kft.-k) és önálló jogi személyiséggel<br />
nem rendelkezô társaságok (bt.-k és<br />
egyéni vállalkozók) egyaránt találhatók.<br />
(Lásd: 31. grafika)<br />
A kamara köztestület, munkáját 28<br />
fôs választott elnökség irányítja, akik<br />
feladatukat társadalmi munkában<br />
végzik. A BOKIK elnöke 1994 óta<br />
Bihall Tamás. A szabályszerû mûködést<br />
Ellenôrzô Bizottság, a tagok gazdasági<br />
viselkedését Etikai Bizottság<br />
ellenôrzi. Az operatív feladatokat 22<br />
fôs munkaszervezet látja el, amelyet<br />
a titkár irányít.<br />
<strong>TOP</strong> 26 <strong>100</strong><br />
Az ágazati-szakmai tagozódáson túl<br />
az alábbi szakmai kollégiumokat<br />
mûködteti:<br />
– Gazdaságpolitikai Szakkollégium<br />
– Területfejlesztési Szakkollégium<br />
– Innovációs Szakkollégium<br />
– Oktatási és Szakképzési Szakkollégium<br />
– Nemzetközi kapcsolatok Szakkollégium<br />
– EU-integrációs Szakkollégium<br />
31. GRAFIKA
A BOKIK munkájáról<br />
A vállalatok szakembereinek munkáját<br />
szakmai klubok segítik:<br />
– Könyvelôk Klubja<br />
– HR-klub<br />
– Külkereskedôk Klubja<br />
A kamara havonta kiadja és tagjai<br />
számára postázza megyei gazdasági<br />
folyóiratát, a Kamarai Hírlevelet. Az<br />
interaktív honlapról nemcsak információt<br />
szerezhetnek, de saját üzleti hirdetéseiket<br />
is feltehetik.<br />
Segít és szervez<br />
32. GRAFIKA<br />
A BOKIK fontos küldetésének tartja az<br />
észak-magyarországi térség gazdaságának<br />
fejlesztését. Tevékenyen közremûködik<br />
a Regionális Operatív Program<br />
gazdaságfejlesztési elemeinek,<br />
valamint a Miskolc Fejlesztési Pólus<br />
program projektjeinek kidolgozásában,<br />
a vállalkozói fejlesztési ötletek összehangolásában.<br />
Mindemellett a ROP<br />
3.4.1. (régióspecifikus szakképzések indítása)<br />
projekt keretében szervezi az<br />
OKJ-s, továbbá a szakmai továbbképzéseket.<br />
Részt vesz a megyei és a regionális<br />
fejlesztési tanácsok, valamint<br />
a regionális képzési tanács munkájában.<br />
Szervezi a vállalkozások együttmûködési<br />
hálózatait, a klasztereket<br />
(Észak-magyarországi Autóipari Beszállítói<br />
Klaszter, Borsodi Hotel Klaszter).<br />
A megye 15 kistérségével megkötött<br />
szerzôdés alapján együttmûködik a<br />
foglalkoztatási paktumok megvalósításában,<br />
a térségek gazdasági kínálatának<br />
feltérképezésében, a szakképzési<br />
feladatok megoldásában.<br />
Kiterjedt nemzetközi kapcsolatai révén<br />
segíti és szervezi a befektetôi, kereskedelmi<br />
kapcsolatokat. A határ<br />
menti gazdasági együttmûködéseket<br />
a Kárpáti Kamarák Szövetségével és<br />
kétoldalú programokkal fejleszti.<br />
A BOKIK közhasznú társasága akkreditált<br />
felnôttképzô cégként segíti a<br />
vállalkozások speciális képzési, továbbképzési<br />
igényeinek kielégítését.<br />
A vállalkozások tôkeellátottsága<br />
A megyei vállalkozások – különösen a<br />
kkv-k – tôkeellátottsága alacsonyabb,<br />
mint az országos átlag. A kamara és<br />
a Vállalkozók Országos Szövetsége által<br />
elindított és kezelt Széchenyi-kártya<br />
ma már 25 millió forintig nyújt<br />
könnyen elérhetô, rugalmasan igénybe<br />
vehetô hitelt a vállalkozásoknak.<br />
A BOKIK irodája az ország második legnagyobb<br />
kártya-forgalmát bonyolítja,<br />
már több mint 5000 megítélt hitel indult<br />
innen. A megyében a kihelyezett<br />
hitelállomány 21 milliárd forint.<br />
(Lásd: 32. grafika)<br />
Megyei irodák<br />
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi<br />
és Iparkamara Miskolc belvárosában<br />
saját tulajdonú irodaházban<br />
mûködik. A szolgáltatások elérhetôségét<br />
hét képviseleti iroda révén biztosítja<br />
a megye nagyobb városaiban.<br />
B O K I K - I R O D Á K<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei<br />
Kereskedelmi és Iparkamara<br />
Miskolc, Szentpáli u. 1.<br />
Tel.: 46/328-642, 46/328-539<br />
Fax: 46/328-722<br />
Képviseletek<br />
• Kazincbarcika, Egressy B. u. 1.<br />
Tel./fax: 48/512-<strong>100</strong><br />
• Mezôkövesd, Mátyás k. u. 114.<br />
Tel./fax: 49/500-<strong>100</strong><br />
• Ózd, Jászi O. u. 3.<br />
Tel./fax: 48/572-<strong>100</strong><br />
• Sátoraljaújhely, Pataki u. 43.<br />
Tel./fax: 47/521-001<br />
• Szerencs, Kossuth tér 1.<br />
Tel./fax: 47/561-001<br />
• Tiszaújváros, Munkácsy u. 20.<br />
Tel./fax: 49/540-<strong>100</strong><br />
<strong>TOP</strong> 27 <strong>100</strong>
A Miskolci Egyetem és a gazdaság kapcsolata<br />
A gazdaság „szolgálatában”...<br />
... avagy a Miskolci Egyetem képzési szerkezete, kutatás-fejlesztés<br />
A Miskolci Egyetem nyolc karral (Állam-<br />
és Jogtudományi Kar, Bölcsészettudományi<br />
Kar, Comenius<br />
Tanítóképzô Fôiskolai Kar, Egészségügyi<br />
Fôiskolai Kar, Gazdaságtudományi<br />
Kar, Gépészmérnöki és Informatikai<br />
Kar, Mûszaki Anyagtudományi<br />
Kar, Mûszaki Földtudományi Kar) és<br />
egy kari szintû feladatokat ellátó<br />
önálló intézettel (Bartók Béla Zenemûvészeti<br />
Intézet) mûködik.<br />
A karok és az önálló intézet gazdag<br />
képzési kínálatára jellemzô, hogy az<br />
új típusú, úgynevezett többciklusú<br />
képzési szerkezetben az egyetem harminc<br />
alapképzési szakon, két mesterképzési<br />
szakon, és egy egységes, osztatlan<br />
képzésû szakon rendelkezik<br />
szakindítási engedéllyel. További hat<br />
mesterszakot létesítettek, a szakindítási<br />
eljárások folyamatban vannak.<br />
Emellett a zenemûvészeti képzésben<br />
– ahol késôbb térnek át a többciklusú<br />
képzésre – tizenhét hagyományos<br />
szakon folyik az oktatás.<br />
A nyolc karon kifutó rendszerben<br />
ugyancsak mûködnek még a hagyományos<br />
egyetemi és fôiskolai szakok<br />
(összesen harminc), esetenként több<br />
tagozaton. A képzési kínálat kiterjed<br />
az állam- és jogtudomány, a bölcsészettudomány,<br />
a gazdaságtudomány,<br />
a mûszaki tudományok (három kar),<br />
a zenemûvészet és az egészségtudomány<br />
területére.<br />
Képzések, továbbképzések<br />
Az egyetem a felsôfokú végzettséggel<br />
rendelkezôk számára szakirányú<br />
továbbképzési szakok széles kínálatával<br />
biztosítja a továbbképzés lehetôségét,<br />
a legkorszerûbb ismeretek elsajátítását.<br />
A Miskolci Egyetem számos középiskolával<br />
együttmûködve felsôfokú<br />
szakképzési szakok indításában közremûködik.<br />
Ebben a képzési formában<br />
az Országos Képzési Jegyzékben<br />
szereplô szakképesítések szerezhetôk.<br />
A felsôfokú szakképzésben megszerzett<br />
tudást szakirányú felsôfokú tanulmányok<br />
esetén, a kreditrendszer keretei<br />
között elismerik.<br />
Az egyetem képzési kínálatát bôvítik<br />
a Felnôttképzési Regionális Központ<br />
keretei között nyújtott szolgáltatások,<br />
<strong>TOP</strong> 28 <strong>100</strong><br />
akkreditált felnôttképzési kurzusok,<br />
idegen nyelvi képzések, szakmai tanfolyamok,<br />
továbbképzések, más felsôoktatási<br />
intézmények által székhelyen<br />
kívül folytatott oktatás stb.<br />
Oktatás és kutatás<br />
A Miskolci Egyetem Észak-Magyarország<br />
legnagyobb felsôoktatási intézménye.<br />
Jól képzett szakembereivel,<br />
mûszerparkjával és laboratóriumaival<br />
a hazai tudományos kutatás és<br />
mûszaki fejlesztés jelentôs kutatóbázisa,<br />
tudományos mûhelye. A kutatási<br />
eredmények, a hazai és nemzetközi<br />
tudományos konferenciákon szerzett<br />
ismeretek, tapasztalatok folyamatosan<br />
beépülnek az oktatás tantervi<br />
szerkezetébe. Az egyetemen az oktatás<br />
és kutatás szerves egységet képez,<br />
és kapcsolatuk, egymásra hatásuk<br />
viszi elôre az oktatás és kutatás<br />
színvonalának folytonos emelését. Az<br />
egyetemi kutatások az alap-, alkalmazott<br />
és fejlesztô kutatások láncolatát<br />
alkotják. Az egyetem kutatási<br />
fôirányaihoz igazodnak a karok, továbbá<br />
az integrált oktatási és kuta-
A Miskolci Egyetem és a gazdaság kapcsolata<br />
tási intézetek és szervezetek kiemelt<br />
kutatási területei, témái.<br />
Stratégiai fôirányok<br />
A Miskolci Egyetemen követett legfontosabb<br />
kutatási stratégiai fôirányok<br />
a következôk.<br />
A természettudományok területén:<br />
környezetvédelem, környezetgazdálkodás,<br />
környezeti eljárástechnika;<br />
geotechnika, geotechnológia, geoinformatika;<br />
alkalmazott geológia és<br />
geofizikai kutatások.<br />
Mûszaki tudományok témakörben:<br />
mûszaki alaptudományok és az ezeket<br />
támogató természettudományi<br />
kutatások; anyagtudományi és anyagtechnológiai<br />
kutatások; géptervezéssel<br />
kapcsolatos kutatások; technológiai;<br />
informatikai; logisztikai kutatások;<br />
elektrotechnika, automatizálás;<br />
minôség- és környezetmenedzsment;<br />
biztonságtechnika; mechanikai eljárástechnika;<br />
nyersanyag-elôkészítés.<br />
A társadalomtudományok területén:<br />
üzleti gazdaságtan, marketing; vállalkozáselmélet<br />
és gyakorlat; mikro- és<br />
makrogazdaságtani elméleti és módszertani<br />
kutatások; vállalati irányítás<br />
és informatikai rendszerek; társadalomgazdasági<br />
kutatások; régiótörténeti<br />
kutatások; Jog a változó gazdaságban;<br />
Az Európai Közösség jogának<br />
kutatása; komparatív (jog-összehasonlító)<br />
kutatások; A biztosítási jogviszonyok<br />
korszerûsítése; Vállalkozási<br />
viszonyok jogi vonatkozásai; A közigazgatás<br />
korszerûsítésének tudományos<br />
megalapozása; Az alkotmányosság<br />
és jogállamiság garanciáinak<br />
megteremtése; Az emberi jogok elmélete<br />
és gyakorlata; A magyar büntetô,<br />
igazságszolgáltatási rendszer továbbfejlesztésének<br />
perspektívái.<br />
Bölcsészettudományok témakörben:<br />
modern könyvtári informatika; a közép-európai<br />
régió története és kultúrája;<br />
irodalomtörténeti kutatások poétikai,<br />
történeti, filozófiai, politológiai,<br />
szociológiai és mûvelôdéstörténeti<br />
háttere; tudománytörténeti kutatások.<br />
A mûvészetek területén: zenetörténeti<br />
kutatások; zeneszerzôk életmûkutatásai.<br />
Az egészségtudományok körében: prevenció<br />
hatékonyságának vizsgálata; a<br />
fizikai aktivitás hatásának vizsgálata.<br />
Regionális tudásközpont<br />
A tanszékeken folyó kutatómunka<br />
mellett az egyetemen kutatási központok<br />
mûködnek.<br />
Az Alkalmazott Kémiai Kutatóintézet<br />
a bányászati kémia, alkalmazott szénhidrogén-bányászati<br />
kémia, fizikai kémia,<br />
kolloidkémia, talajkémia, rezervoármechanika,<br />
föld alatti áramlástan,<br />
unikális mûszerek fejlesztése és<br />
gyártása, felszíni technológiák mérésés<br />
irányítástechnikája szakterületeken<br />
fejti ki tevékenységét.<br />
A Mechatronikai és Anyagtudományi<br />
Kooperációs Kutatási Központ anyagtechnológiai<br />
és anyagtulajdonságok<br />
vizsgálatát célzó kutatásokat végez. A<br />
mechatronika vonatkozásában innovatív<br />
mechatronikai termékek és technológiák<br />
fejlesztése, innovatív mechatronikai<br />
rendszerek elemzési, tervezési<br />
és irányítási módszereinek fejlesztése,<br />
valamint hálózatszerûen mûködô<br />
mechatronikai rendszerek szolgáltatási<br />
folyamatainak kialakítását és mûködtetését<br />
támogató módszerek fejlesztése<br />
jelentik a kutatási irányokat.<br />
Az Innovációmenedzsment Kooperációs<br />
Kutatási Központ az ország egyetlen<br />
közgazdaság-tudományi témájú<br />
kutatóközpontja. Célja, hogy a Miskolci<br />
Egyetem kutatási erôforrásainak,<br />
kompetenciáinak hatékony, céltudatos<br />
felhasználásával segítse a partner<br />
vállalatokat és a régió kis- és középvállalkozásait<br />
az innovációs és K+F tevékenységük<br />
gazdasági, piaci eredményességének<br />
növelésében. Fô tevékenysége<br />
az alapozó és állapotfelmérô<br />
elemzések végzése, innováció-releváns<br />
adatbázisok kialakítása,<br />
az innovációs stratégiák kialakítását,<br />
a vállalati szervezetfejlesztést, az innovációs<br />
marketinget, a tudás- és<br />
technológia-transzfert támogató tudományos,<br />
modellalkotó és adaptív<br />
kutatások végrehajtása és szakmai,<br />
tudományos szolgáltatások nyújtása.<br />
A Mechatronikai és Logisztikai Rendszerek<br />
Regionális Egyetemi Tudásközpont<br />
kutatás-fejlesztési céljai közt a<br />
nemzetközi színvonalú, alkalmazásorientált<br />
K+F tevékenység végzése, a<br />
humánerôforrások, a szellemi kapacitások<br />
integrálása, a K+F infrastruktúra<br />
integrálása és koncentrálása, tudományos<br />
mûhelyek, nemzetközi szintû<br />
kompetencia-központok kialakítása, a<br />
K+F eredmények hasznosításának<br />
elôsegítése, a kis- és középvállalkozások<br />
K+F tevékenységbe és innovációs<br />
folyamatba való bevonása szerepel.<br />
<strong>TOP</strong> 29 <strong>100</strong>
A megyei <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> – a nettó árbevétel alapján<br />
Sorszám<br />
Nettó árbevétel<br />
M Ft<br />
Export<br />
M Ft<br />
Hozzáadott érték<br />
M Ft<br />
Adózás elõtti<br />
eredmény M Ft<br />
Átlagos állományi<br />
létszám<br />
Beruházás<br />
M Ft<br />
Saját tõke<br />
M Ft<br />
Jegyzett tõke<br />
M Ft<br />
Ebbõl: Külföldi tõke<br />
M Ft<br />
1 TISZAI VEGYI KOMBINÁT NYRT. 249 634 117 074 33 197 5 559 1 542 4 542 119 057 24 666 9 739<br />
2 JABIL CIRCUIT MAGYARORSZÁG KFT. 181 573 108 564 23 522 7 599 3 971 8 573 13 381 6 6<br />
3 BORSODCHEM NYRT. 139 883 103 013 33 085 13 585 2 998 37 639 122 550 16 670 12 804<br />
4 ÉMÁSZ NYRT. 79 104 10 15 633 3 303 1 082 6 999 34 808 30 504 24 776<br />
5 BORSODI SÖRGYÁR ZRT. 38 764 834 18 624 n.a. 450 854 8 134 1 709 1 574<br />
6 SANMINA MAGYARORSZÁG KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
7 AES-TISZA ERÕMÛ KFT. 31 575 0 11 794 7 324 187 92 18 073 18 068 18 065<br />
8 ROBERT BOSCH POWER TOOL KFT. 24 424 23 687 3 349 -931 748 1 400 4 112 654 654<br />
9 UNIÓ COOP ZRT. 20 622 0 2 716 882 1 338 934 3 368 462 0<br />
10 ÉSZAK-KELET PRO-COOP ZRT. 20 438 0 688 170 290 26 1 131 470 0<br />
11 ROBERT BOSCH ENERGY KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
12 RADICI FILM HUNGARY KFT. 16 790 14 320 4 608 1 930 207 491 12 948 10 982 10 982<br />
13 MODINE HUNGARIA KFT. 16 440 15 929 3 963 2 559 299 330 2 838 354 354<br />
14 CONTINENTAL DOHÁNYIPARI ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
15 D&D DRÓTÁRU ÉS DRÓTKÖTÉL ZRT. 14 387 8 979 2 298 1 026 273 102 3 115 1 400 0<br />
16 AES BORSODI ENERGETIKAI KFT. 14 367 0 1 456 -1 567 328 150 1 898 4 093 4 093<br />
17 SAIA-BURGESS ÓZD KFT. 13 283 13 264 3 200 1 645 678 6 5 920 16 16<br />
18 SHINWA MAGYARORSZÁG PRECÍZIÓS KFT. 11 822 7 172 2 745 337 768 0 4 560 6 578 6 578<br />
19 COLUMBIAN TISZAI KOROMGYÁRTÓ KFT. 11 772 9 906 3 211 2 271 88 260 4 084 1 000 1 000<br />
20 REMY AUTOMOTIVE HUNGARY KFT. 10 922 10 712 2 533 150 760 48 6 164 3 728 3 727<br />
21 PREC-CAST ÖNTÖDEI KFT. 9 293 n.a. n.a. n.a. 900 n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
22 STRONGROCLA KFT. 8 985 604 2 917 289 355 827 2 221 497 497<br />
23 FK-RASZTER ÉPÍTÕ ZRT. 8 982 0 1 430 757 174 176 2 129 1 014 0<br />
24 BORSOD VOLÁN ZRT. 8 961 0 5 308 22 1 907 837 3 405 1 635 0<br />
25 AKZO NOBEL COATINGS ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
26 BC-ONGROPACK KFT. 6 931 5 666 1 070 293 129 19 2 595 935 0<br />
27 ÓAM ÓZDI ACÉLMÛVEK KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
28 MISKOLCI HÔSZOLGÁLTATÓ KFT. 6 215 0 2 046 17 361 442 2 315 2 200 0<br />
29 EUROFOAM HUNGARY KFT. 6 075 1 871 1 213 232 226 219 1 319 934 934<br />
30 COLAS-ÉSZAKKÔ BÁNYÁSZATI KFT. 5 808 10 3 193 1 175 228 341 1 618 903 0<br />
31 ROSS MOULD NEMZETKÖZI KFT. 5 525 5 287 2 392 199 298 81 1 991 2 693 2 693<br />
32 SZEMEREY TRANSPORT ZRT. 5 297 3 1 813 n.a. 549 1 785 1 363 500 0<br />
33 BC-ABLAKPROFIL KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
34 FRAMOCHEM KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
35 FIREPLACE KFT. 4 698 4 448 959 155 166 81 1 366 150 76<br />
36 MISKOLC VÁROSI KÖZLEKEDÉSI ZRT. 4 562 0 2 246 -125 1 223 248 2 013 1 683 0<br />
37 ÉSZAKMAGYARORSZÁGI<br />
REGIONÁLIS VÍZMÛVEK ZRT. 4 045 0 2 747 61 786 789 1 418 750 0<br />
38 ÉMV KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
39 MÁV-TISZAVAS KFT. 4 030 1 241 1 456 32 384 13 773 662 0<br />
40 GEO-TIPPTEX KFT. 3 795 2 746 1 088 522 123 64 1 602 <strong>100</strong> 96<br />
41 SZERENCSI MEZÔGAZDASÁGI RT. 3 766 3 1 641 252 438 214 3 276 922 0<br />
42 FUX ZRT. 3 572 1 833 513 101 131 86 1 135 200 0<br />
43 TISZATEXTIL KFT. 3 422 2 072 791 -449 353 3 529 793 793<br />
44 CSAVAR- ÉS HÚZOTTÁRU ZRT. 3 344 871 539 31 182 12 2 454 585 0<br />
45 TOKAJ KERESKEDÕHÁZ ZRT. 3 084 311 1 089 72 200 86 6 860 2 327 0<br />
46 MEZÕKÖVESDI KER COOP ZRT. 3 079 0 431 3 311 35 309 260 0<br />
47 ÉSZAKERDÕ ZRT. 3 026 54 1 375 115 609 190 3 510 1 188 0<br />
48 HELIOPLAST KFT. 2 911 1 110 742 159 106 20 855 501 0<br />
49 VFV MISKOLC ZRT. 2 605 0 1 519 42 361 607 9 237 8 989 0<br />
50 ABAÚJ COOP ZRT. 2 513 0 338 79 196 67 422 206 0<br />
<strong>TOP</strong> 30 <strong>100</strong>
A megyei <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> – a nettó árbevétel alapján<br />
Sorszám<br />
Nettó árbevétel<br />
M Ft<br />
Export<br />
M Ft<br />
Hozzáadott érték<br />
M Ft<br />
Adózás elõtti<br />
eredmény M Ft<br />
Átlagos állományi<br />
létszám<br />
Beruházás<br />
M Ft<br />
Saját tõke<br />
M Ft<br />
Jegyzett tõke<br />
M Ft<br />
Ebbõl: Külföldi tõke<br />
M Ft<br />
51 TMK-AUTOMATIKA KFT. 2 446 34 1 519 82 257 9 400 350 0<br />
52 HÁMOR ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
53 PR-TELECOM ZRT. 2 353 0 805 124 123 363 1 139 366 0<br />
54 MISKOLCI LIKÕRGYÁR ZRT. 2 268 7 1 487 7 133 0 1 155 179 0<br />
55 DIÓSGYÕRI PAPÍRGYÁR ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
56 ZEMPLÉN-MEAT KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
57 HUNIKO KFT. 2 088 0 734 155 166 0 527 11 0<br />
58 MIK ZRT. 2 045 0 1 040 43 325 49 540 229 0<br />
59 ARRK HUNGARY KFT. 1 998 692 813 34 236 858 482 530 371<br />
60 STAR-PLUS KFT. 1 989 1 114 517 87 124 27 1 039 200 0<br />
61 JÁNOSIK ÉS TÁRSAI KFT. 1 970 0 525 252 240 58 415 <strong>100</strong> 0<br />
62 GW-BORSODVÍZ KFT. 1 933 0 647 384 339 28 438 10 0<br />
63 SZENTISTVÁNI MG. SZÖVETKEZET 1 913 1 424 228 207 190 1 562 150 0<br />
64 KOVÁCS VEGYESIPARI KER. ÉS SZOLG. KFT. 1 912 31 604 123 <strong>100</strong> 664 1 147 256 0<br />
65 BC-ONGROELEKTRO KFT. 1 882 0 497 105 110 20 219 77 0<br />
66 MATYÓ MEZÔGAZDASÁGI SZÖVETKEZET 1 878 0 930 209 222 377 1 593 201 0<br />
67 SEVER ÉS TÁRSA KFT. 1 862 0 413 38 198 277 392 35 0<br />
68 TISZASZOLG 2004 KFT. 1 839 0 808 -67 225 139 3 809 3 609 0<br />
69 PROFIL KFT. 1 801 187 128 -299 158 11 717 52 35<br />
70 EXIR HUNGARY ZRT. 1 783 1 526 606 138 115 183 499 319 319<br />
71 BÉM ZRT. 1 621 211 763 184 164 35 267 <strong>100</strong> 0<br />
72 AVE MISKOLC KFT. 1 554 0 821 185 171 350 350 166 0<br />
73 LAKATOS & VARGA TRANSPORT ZRT. 1 547 699 392 -59 113 71 559 <strong>100</strong> 0<br />
74 MEGYASZÓ-MAG KFT. 1 472 45 348 75 136 97 1 152 201 0<br />
75 MISKOLCI VASIPARI ZRT. 1 471 990 378 4 207 97 193 203 0<br />
76 MIVÍZ KFT. 1 417 0 529 -48 206 37 1 791 600 0<br />
77 NARIVO KFT. 1 370 0 600 241 197 232 1 224 251 0<br />
78 ECLIPSE PRINT KFT. 1 314 44 560 73 99 25 207 84 84<br />
79 ÉPSZER ZRT. 1 237 0 214 7 143 18 182 73 0<br />
80 BC-ONGROMECHANIKA KFT. 1 181 0 392 24 94 11 240 157 0<br />
81 KÜBLER KONFEKCIÓIPARI KFT. 1 155 447 673 8 379 15 766 720 720<br />
82 ACÉLGYÛRÛ KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
83 BC-ONGROBAU KFT. 1 070 0 474 86 93 11 176 60 0<br />
84 HÔTECHNIKA-ÉSZAK KFT. 1 051 0 366 147 118 18 723 20 0<br />
85 MISKOLCI PATYOLAT ZRT. 1 033 0 543 39 311 12 439 180 0<br />
86 HOLLÓHÁZI PORCELÁN<br />
MANUFAKTÚRA ZRT. 1 017 122 578 -223 363 0 492 889 0<br />
87 CERTA KFT. 956 371 275 -199 220 27 102 80 80<br />
88 HALBO MCE KFT. 882 449 423 10 103 1 108 10 0<br />
89 MÁLYI TÉGLA KFT. 874 4 368 199 114 3 920 18 0<br />
90 MEZÕKÖVESDI VÁROSGAZDÁLKODÁSI ZRT. 832 0 384 -4 195 12 181 50 0<br />
91 DIGÉP HUNGARY KFT. 825 364 278 290 192 400 479 1 200 0<br />
92 BADA 2006 INGATLANHASZNOSÍTÓ BT. 819 714 373 4 168 11 413 104 104<br />
93 NORPAN SÜTÕIPARI KFT. 753 0 239 3 173 29 215 151 0<br />
94 ZEMPLÉNI VÍZMÛ KFT. 679 0 396 4 153 51 1 213 11 0<br />
95 ABAÚJ BÚTORIPARI RT. 641 486 236 2 199 2 189 54 0<br />
96 SZERENCSI BONBON KFT. 536 0 265 35 174 10 111 4 0<br />
97 AIRFLYT KFT. 533 0 345 -31 290 0 151 3 3<br />
98 POLIMER SZOLGÁLTATÓ KFT. 489 0 272 -21 164 2 62 73 0<br />
99 ALUFIX-SZEFÉM KFT. 372 87 213 0 147 8 9 15 0<br />
<strong>100</strong> LISA-TRICOT KFT. 262 0 244 -2 182 0 144 5 0<br />
<strong>TOP</strong> 31 <strong>100</strong>
A megyei <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> – a hozzáadott érték alapján<br />
Sorszám<br />
Nettó árbevétel<br />
M Ft<br />
Export<br />
M Ft<br />
Hozzáadott érték<br />
M Ft<br />
Adózás elõtti<br />
eredmény M Ft<br />
Átlagos állományi<br />
létszám<br />
Beruházás<br />
M Ft<br />
Saját tõke<br />
M Ft<br />
Jegyzett tõke<br />
M Ft<br />
Ebbõl: Külföldi tõke<br />
M Ft<br />
1 TISZAI VEGYI KOMBINÁT NYRT. 249 634 117 074 33 197 5 559 1 542 4 542 119 057 24 666 9 739<br />
2 BORSODCHEM NYRT. 139 883 103 013 33 085 13 585 2 998 37 639 122 550 16 670 12 804<br />
3 JABIL CIRCUIT MAGYARORSZÁG KFT. 181 573 108 564 23 522 7 599 3 971 8 573 13 381 6 6<br />
4 BORSODI SÖRGYÁR ZRT. 38 764 834 18 624 n.a. 450 854 8 134 1 709 1 574<br />
5 ÉMÁSZ NYRT. 79 104 10 15 633 3 303 1 082 6 999 34 808 30 504 24 776<br />
6 CONTINENTAL DOHÁNYIPARI ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
7 AES-TISZA ERÕMÛ KFT. 31 575 0 11 794 7 324 187 92 18 073 18 068 18 065<br />
8 BORSOD VOLÁN ZRT. 8 961 0 5 308 22 1 907 837 3 405 1 635 0<br />
9 RADICI FILM HUNGARY KFT. 16 790 14 320 4 608 1 930 207 491 12 948 10 982 10 982<br />
10 PREC-CAST ÖNTÖDEI KFT. 9 293 n.a. n.a. n.a. 900 n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
11 MODINE HUNGARIA KFT. 16 440 15 929 3 963 2 559 299 330 2 838 354 354<br />
12 ROBERT BOSCH POWER TOOL KFT. 24 424 23 687 3 349 -931 748 1 400 4 112 654 654<br />
13 COLUMBIAN TISZAI KOROMGYÁRTÓ KFT. 11 772 9 906 3 211 2 271 88 260 4 084 1 000 1 000<br />
14 SAIA-BURGESS ÓZD KFT. 13 283 13 264 3 200 1 645 678 6 5 920 16 16<br />
15 COLAS-ÉSZAKKÔ BÁNYÁSZATI KFT. 5 808 10 3 193 1 175 228 341 1 618 903 0<br />
16 STRONGROCLA KFT. 8 985 604 2 917 289 355 827 2 221 497 497<br />
17 ÉSZAKMAGYARORSZÁGI<br />
REGIONÁLIS VÍZMÛVEK ZRT. 4 045 0 2 747 61 786 789 1 418 750 0<br />
18 SHINWA MAGYARORSZÁG PRECÍZIÓS KFT. 11 822 7 172 2 745 337 768 0 4 560 6 578 6 578<br />
19 UNIÓ COOP ZRT. 20 622 0 2 716 882 1 338 934 3 368 462 0<br />
20 REMY AUTOMOTIVE HUNGARY KFT. 10 922 10 712 2 533 150 760 48 6 164 3 728 3 727<br />
21 ROSS MOULD NEMZETKÖZI KFT. 5 525 5 287 2 392 199 298 81 1 991 2 693 2 693<br />
22 D&D DRÓTÁRU ÉS DRÓTKÖTÉL ZRT. 14 387 8 979 2 298 1 026 273 102 3 115 1 400 0<br />
23 MISKOLC VÁROSI KÖZLEKEDÉSI ZRT. 4 562 0 2 246 -125 1 223 248 2 013 1 683 0<br />
24 MISKOLCI HÔSZOLGÁLTATÓ KFT. 6 215 0 2 046 17 361 442 2 315 2 200 0<br />
25 ROBERT BOSCH ENERGY KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
26 SZEMEREY TRANSPORT ZRT. 5 297 3 1 813 n.a. 549 1 785 1 363 500 0<br />
27 SZERENCSI MEZÔGAZDASÁGI RT. 3 766 3 1 641 252 438 214 3 276 922 0<br />
28 VFV MISKOLC ZRT. 2 605 0 1 519 42 361 607 9 237 8 989 0<br />
29 TMK-AUTOMATIKA KFT. 2 446 34 1 519 82 257 9 400 350 0<br />
30 MISKOLCI LIKÕRGYÁR ZRT. 2 268 7 1 487 7 133 0 1 155 179 0<br />
31 AES BORSODI ENERGETIKAI KFT. 14 367 0 1 456 -1 567 328 150 1 898 4 093 4 093<br />
32 MÁV-TISZAVAS KFT. 4 030 1 241 1 456 32 384 13 773 662 0<br />
33 FK-RASZTER ÉPÍTÕ ZRT. 8 982 0 1 430 757 174 176 2 129 1 014 0<br />
34 ÉSZAKERDÕ ZRT. 3 026 54 1 375 115 609 190 3 510 1 188 0<br />
35 ZEMPLÉN-MEAT KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
36 EUROFOAM HUNGARY KFT. 6 075 1 871 1 213 232 226 219 1 319 934 934<br />
37 TOKAJ KERESKEDÕHÁZ ZRT. 3 084 311 1 089 72 200 86 6 860 2 327 0<br />
38 GEO-TIPPTEX KFT. 3 795 2 746 1 088 522 123 64 1 602 <strong>100</strong> 96<br />
39 BC-ONGROPACK KFT. 6 931 5 666 1 070 293 129 19 2 595 935 0<br />
40 MIK ZRT. 2 045 0 1 040 43 325 49 540 229 0<br />
41 AKZO NOBEL COATINGS ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
42 FIREPLACE KFT. 4 698 4 448 959 155 166 81 1 366 150 76<br />
43 SANMINA MAGYARORSZÁG KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
44 MATYÓ MEZÔGAZDASÁGI SZÖVETKEZET 1 878 0 930 209 222 377 1 593 201 0<br />
45 DIÓSGYÕRI PAPÍRGYÁR ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
46 BC-ABLAKPROFIL KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
47 ÉMV KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
48 AVE MISKOLC KFT. 1 554 0 821 185 171 350 350 166 0<br />
49 ARRK HUNGARY KFT. 1 998 692 813 34 236 858 482 530 371<br />
50 TISZASZOLG 2004 KFT. 1 839 0 808 -67 225 139 3 809 3 609 0<br />
<strong>TOP</strong> 32 <strong>100</strong>
A megyei <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> – a hozzáadott érték alapján<br />
Sorszám<br />
Nettó árbevétel<br />
M Ft<br />
Export<br />
M Ft<br />
Hozzáadott érték<br />
M Ft<br />
Adózás elõtti<br />
eredmény M Ft<br />
Átlagos állományi<br />
létszám<br />
Beruházás<br />
M Ft<br />
Saját tõke<br />
M Ft<br />
Jegyzett tõke<br />
M Ft<br />
Ebbõl: Külföldi tõke<br />
M Ft<br />
51 FRAMOCHEM KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
52 PR-TELECOM ZRT. 2 353 0 805 124 123 363 1 139 366 0<br />
53 TISZATEXTIL KFT. 3 422 2 072 791 -449 353 3 529 793 793<br />
54 BÉM ZRT. 1 621 211 763 184 164 35 267 <strong>100</strong> 0<br />
55 HELIOPLAST KFT. 2 911 1 110 742 159 106 20 855 501 0<br />
56 HUNIKO KFT. 2 088 0 734 155 166 0 527 11 0<br />
57 ÉSZAK-KELET PRO-COOP ZRT. 20 438 0 688 170 290 26 1 131 470 0<br />
58 KÜBLER KONFEKCIÓIPARI KFT. 1 155 447 673 8 379 15 766 720 720<br />
59 HÁMOR ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
60 GW-BORSODVÍZ KFT. 1 933 0 647 384 339 28 438 10 0<br />
61 EXIR HUNGARY ZRT. 1 783 1 526 606 138 115 183 499 319 319<br />
62 KOVÁCS VEGYESIPARI KER. ÉS SZOLG. KFT. 1 912 31 604 123 <strong>100</strong> 664 1 147 256 0<br />
63 NARIVO KFT. 1 370 0 600 241 197 232 1 224 251 0<br />
64 HOLLÓHÁZI PORCELÁN MANUFAKTÚRA ZRT. 1 017 122 578 -223 363 0 492 889 0<br />
65 ECLIPSE PRINT KFT. 1 314 44 560 73 99 25 207 84 84<br />
66 MISKOLCI PATYOLAT ZRT. 1 033 0 543 39 311 12 439 180 0<br />
67 CSAVAR- ÉS HÚZOTTÁRU ZRT. 3 344 871 539 31 182 12 2 454 585 0<br />
68 MIVÍZ KFT. 1 417 0 529 -48 206 37 1 791 600 0<br />
69 JÁNOSIK ÉS TÁRSAI KFT. 1 970 0 525 252 240 58 415 <strong>100</strong> 0<br />
70 STAR-PLUS KFT. 1 989 1 114 517 87 124 27 1 039 200 0<br />
71 FUX ZRT. 3 572 1 833 513 101 131 86 1 135 200 0<br />
72 ACÉLGYÛRÛ KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
73 BC-ONGROELEKTRO KFT. 1 882 0 497 105 110 20 219 77 0<br />
74 BC-ONGROBAU KFT. 1 070 0 474 86 93 11 176 60 0<br />
75 MEZÕKÖVESDI KER. COOP ZRT. 3 079 0 431 3 311 35 309 260 0<br />
76 SZENTISTVÁNI MG. SZÖVETKEZET 1 913 1 424 228 207 190 1 562 150 0<br />
77 HALBO MCE KFT. 882 449 423 10 103 1 108 10 0<br />
78 SEVER ÉS TÁRSA KFT. 1 862 0 413 38 198 277 392 35 0<br />
79 ZEMPLÉNI VÍZMÛ KFT. 679 0 396 4 153 51 1 213 11 0<br />
80 LAKATOS & VARGA TRANSPORT ZRT. 1 547 699 392 -59 113 71 559 <strong>100</strong> 0<br />
81 BC-ONGROMECHANIKA KFT. 1 181 0 392 24 94 11 240 157 0<br />
82 MEZÕKÖVESDI VÁROSGAZDÁLKODÁSI ZRT. 832 0 384 -4 195 12 181 50 0<br />
83 MISKOLCI VASIPARI ZRT. 1 471 990 378 4 207 97 193 203 0<br />
84 BADA 2006 INGATLANHASZNOSÍTÓ BT. 819 714 373 4 168 11 413 104 104<br />
85 MÁLYI TÉGLA KFT. 874 4 368 199 114 3 920 18 0<br />
86 HÔTECHNIKA-ÉSZAK KFT. 1 051 0 366 147 118 18 723 20 0<br />
87 MEGYASZÓ-MAG KFT. 1 472 45 348 75 136 97 1 152 201 0<br />
88 AIRFLYT KFT. 533 0 345 -31 290 0 151 3 3<br />
89 ABAÚJ COOP ZRT. 2 513 0 338 79 196 67 422 206 0<br />
90 DIGÉP HUNGARY KFT. 825 364 278 290 192 400 479 1 200 0<br />
91 CERTA KFT. 956 371 275 -199 220 27 102 80 80<br />
92 POLIMER SZOLGÁLTATÓ KFT. 489 0 272 -21 164 2 62 73 0<br />
93 SZERENCSI BONBON KFT. 536 0 265 35 174 10 111 4 0<br />
94 LISA-TRICOT KFT. 262 0 244 -2 182 0 144 5 0<br />
95 NORPAN SÜTÕIPARI KFT. 753 0 239 3 173 29 215 151 0<br />
96 ABAÚJ BÚTORIPARI RT. 641 486 236 2 199 2 189 54 0<br />
97 ÉPSZER ZRT. 1 237 0 214 7 143 18 182 73 0<br />
98 ALUFIX-SZEFÉM KFT. 372 87 213 0 147 8 9 15 0<br />
99 PROFIL KFT. 1 801 187 128 -299 158 11 717 52 35<br />
<strong>100</strong> ÓAM ÓZDI ACÉLMÛVEK KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
<strong>TOP</strong> 33 <strong>100</strong>
A megyei <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> – a foglalkoztatottak létszáma alapján<br />
Sorszám<br />
Nettó árbevétel<br />
M Ft<br />
Export<br />
M Ft<br />
Hozzáadott érték<br />
M Ft<br />
Adózás elõtti<br />
eredmény M Ft<br />
Átlagos állományi<br />
létszám<br />
Beruházás<br />
M Ft<br />
Saját tõke<br />
M Ft<br />
Jegyzett tõke<br />
M Ft<br />
Ebbõl: Külföldi tõke<br />
M Ft<br />
1 JABIL CIRCUIT MAGYARORSZÁG KFT. 181 573 108 564 23 522 7 599 3 971 8 573 13 381 6 6<br />
2 BORSODCHEM NYRT. 139 883 103 013 33 085 13 585 2 998 37 639 122 550 16 670 12 804<br />
3 BORSOD VOLÁN ZRT. 8 961 0 5 308 22 1 907 837 3 405 1 635 0<br />
4 TISZAI VEGYI KOMBINÁT NYRT. 249 634 117 074 33 197 5 559 1 542 4 542 119 057 24 666 9 739<br />
5 UNIÓ COOP ZRT. 20 622 0 2 716 882 1 338 934 3 368 462 0<br />
6 MISKOLC VÁROSI KÖZLEKEDÉSI ZRT. 4 562 0 2 246 -125 1 223 248 2 013 1 683 0<br />
7 ÉMÁSZ NYRT. 79 104 10 15 633 3 303 1 082 6 999 34 808 30 504 24 776<br />
8 PREC-CAST ÖNTÖDEI KFT. 9 293 n.a. n.a. n.a. 900 n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
9 ÉSZAKMAGYARORSZÁGI<br />
REGIONÁLIS VÍZMÛVEK ZRT. 4 045 0 2 747 61 786 789 1 418 750 0<br />
10 SHINWA MAGYARORSZÁG PRECÍZIÓS KFT. 11 822 7 172 2 745 337 768 0 4 560 6 578 6 578<br />
11 REMY AUTOMOTIVE HUNGARY KFT. 10 922 10 712 2 533 150 760 48 6 164 3 728 3 727<br />
12 ROBERT BOSCH POWER TOOL KFT. 24 424 23 687 3 349 -931 748 1 400 4 112 654 654<br />
13 SAIA-BURGESS ÓZD KFT. 13 283 13 264 3 200 1 645 678 6 5 920 16 16<br />
14 ÉSZAKERDÕ ZRT. 3 026 54 1 375 115 609 190 3 510 1 188 0<br />
15 ROBERT BOSCH ENERGY KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
16 SZEMEREY TRANSPORT ZRT. 5 297 3 1 813 n.a. 549 1 785 1 363 500 0<br />
17 ÓAM ÓZDI ACÉLMÛVEK KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
18 BORSODI SÖRGYÁR ZRT. 38 764 834 18 624 n.a. 450 854 8 134 1 709 1 574<br />
19 SANMINA MAGYARORSZÁG KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
20 SZERENCSI MEZÔGAZDASÁGI RT. 3 766 3 1 641 252 438 214 3 276 922 0<br />
21 MÁV-TISZAVAS KFT. 4 030 1 241 1 456 32 384 13 773 662 0<br />
22 KÜBLER KONFEKCIÓIPARI KFT. 1 155 447 673 8 379 15 766 720 720<br />
23 ZEMPLÉN-MEAT KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
24 HOLLÓHÁZI PORCELÁN MANUFAKTÚRA ZRT. 1 017 122 578 -223 363 0 492 889 0<br />
25 VFV MISKOLC ZRT. 2 605 0 1 519 42 361 607 9 237 8 989 0<br />
26 MISKOLCI HÔSZOLGÁLTATÓ KFT. 6 215 0 2 046 17 361 442 2 315 2 200 0<br />
27 STRONGROCLA KFT. 8 985 604 2 917 289 355 827 2 221 497 497<br />
28 TISZATEXTIL KFT. 3 422 2 072 791 -449 353 3 529 793 793<br />
29 GW-BORSODVÍZ KFT. 1 933 0 647 384 339 28 438 10 0<br />
30 AES BORSODI ENERGETIKAI KFT. 14 367 0 1 456 -1 567 328 150 1 898 4 093 4 093<br />
31 MIK ZRT. .2 045 0 1 040 43 325 49 540 229 0<br />
32 MISKOLCI PATYOLAT ZRT. 1 033 0 543 39 311 12 439 180 0<br />
33 MEZÕKÖVESDI KER. COOP ZRT. 3 079 0 431 3 311 35 309 260 0<br />
34 MODINE HUNGARIA KFT. 16 440 15 929 3 963 2 559 299 330 2 838 354 354<br />
35 ROSS MOULD NEMZETKÖZI KFT. 5 525 5 287 2 392 199 298 81 1 991 2 693 2 693<br />
36 AIRFLYT KFT. 533 0 345 -31 290 0 151 3 3<br />
37 ÉSZAK-KELET PRO-COOP ZRT. 20 438 0 688 170 290 26 1 131 470 0<br />
38 ÉMV KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
39 D&D DRÓTÁRU ÉS DRÓTKÖTÉL ZRT. 14 387 8 979 2 298 1 026 273 102 3 115 1 400 0<br />
40 TMK-AUTOMATIKA KFT. 2 446 34 1 519 82 257 9 400 350 0<br />
41 AKZO NOBEL COATINGS ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
42 JÁNOSIK ÉS TÁRSAI KFT. 1 970 0 525 252 240 58 415 <strong>100</strong> 0<br />
43 ARRK HUNGARY KFT. 1 998 692 813 34 236 858 482 530 371<br />
44 COLAS-ÉSZAKKÔ BÁNYÁSZATI KFT. 5 808 10 3 193 1 175 228 341 1 618 903 0<br />
45 EUROFOAM HUNGARY KFT. 6 075 1 871 1 213 232 226 219 1 319 934 934<br />
46 TISZASZOLG 2004 KFT. 1 839 0 808 -67 225 139 3 809 3 609 0<br />
47 MATYÓ MEZÔGAZDASÁGI SZÖVETKEZET 1 878 0 930 209 222 377 1 593 201 0<br />
48 CERTA KFT. 956 371 275 -199 220 27 102 80 80<br />
49 CONTINENTAL DOHÁNYIPARI ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
50 SZENTISTVÁNI MG. SZÖVETKEZET 1 913 1 424 228 207 190 1 562 150 0<br />
<strong>TOP</strong> 34 <strong>100</strong>
A megyei <strong>TOP</strong> <strong>100</strong> – a foglalkoztatottak létszáma alapján<br />
Sorszám<br />
Nettó árbevétel<br />
M Ft<br />
Export<br />
M Ft<br />
Hozzáadott érték<br />
M Ft<br />
Adózás elõtti<br />
eredmény M Ft<br />
Átlagos állományi<br />
létszám<br />
Beruházás<br />
M Ft<br />
Saját tõke<br />
M Ft<br />
Jegyzett tõke<br />
M Ft<br />
Ebbõl: Külföldi tõke<br />
M Ft<br />
51 RADICI FILM HUNGARY KFT. 16 790 14 320 4 608 1 930 207 491 12 948 10 982 10 982<br />
52 MISKOLCI VASIPARI ZRT. 1 471 990 378 4 207 97 193 203 0<br />
53 MIVÍZ KFT. 1 417 0 529 -48 206 37 1 791 600 0<br />
54 HÁMOR ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
55 TOKAJ KERESKEDÕHÁZ ZRT. 3 084 311 1 089 72 200 86 6 860 2 327 0<br />
56 ABAÚJ BÚTORIPARI RT. 641 486 236 2 199 2 189 54 0<br />
57 SEVER ÉS TÁRSA KFT. 1 862 0 413 38 198 277 392 35 0<br />
58 NARIVO KFT. 1 370 0 600 241 197 232 1 224 251 0<br />
59 ABAÚJ COOP ZRT. 2 513 0 338 79 196 67 422 206 0<br />
60 MEZÕKÖVESDI VÁROSGAZDÁLKODÁSI ZRT. 832 0 384 -4 195 12 181 50 0<br />
61 DIGÉP HUNGARY KFT. 825 364 278 290 192 400 479 1 200 0<br />
62 AES-TISZA ERÕMÛ KFT. 31 575 0 11 794 7 324 187 92 18 073 18 068 18 065<br />
63 CSAVAR- ÉS HÚZOTTÁRU ZRT. 3 344 871 539 31 182 12 2 454 585 0<br />
64 LISA-TRICOT KFT. 262 0 244 -2 182 0 144 5 0<br />
65 SZERENCSI BONBON KFT. 536 0 265 35 174 10 111 4 0<br />
66 FK-RASZTER ÉPÍTÕ ZRT. 8 982 0 1 430 757 174 176 2 129 1 014 0<br />
67 NORPAN SÜTÕIPARI KFT. 753 0 239 3 173 29 215 151 0<br />
68 AVE MISKOLC KFT. 1 554 0 821 185 171 350 350 166 0<br />
69 BADA 2006<br />
INGATLANHASZNOSÍTÓ BT. 819 714 373 4 168 11 413 104 104<br />
70 FIREPLACE KFT. 4 698 4 448 959 155 166 81 1 366 150 76<br />
71 HUNIKO KFT. 2 088 0 734 155 166 0 527 11 0<br />
72 POLIMER SZOLGÁLTATÓ KFT. 489 0 272 -21 164 2 62 73 0<br />
73 BÉM ZRT. 1 621 211 763 184 164 35 267 <strong>100</strong> 0<br />
74 PROFIL KFT. 1 801 187 128 -299 158 11 717 52 35<br />
75 ZEMPLÉNI VÍZMÛ KFT. 679 0 396 4 153 51 1 213 11 0<br />
76 DIÓSGYÕRI PAPÍRGYÁR ZRT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
77 ALUFIX-SZEFÉM KFT. 372 87 213 0 147 8 9 15 0<br />
78 ÉPSZER ZRT. 1 237 0 214 7 143 18 182 73 0<br />
79 MEGYASZÓ-MAG KFT. 1 472 45 348 75 136 97 1 152 201 0<br />
80 BC-ABLAKPROFIL KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
81 MISKOLCI LIKÕRGYÁR ZRT. 2 268 7 1 487 7 133 0 1 155 179 0<br />
82 FUX ZRT. 3 572 1 833 513 101 131 86 1 135 200 0<br />
83 BC-ONGROPACK KFT. 6 931 5 666 1 070 293 129 19 2 595 935 0<br />
84 ACÉLGYÛRÛ KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
85 STAR-PLUS KFT. 1 989 1 114 517 87 124 27 1 039 200 0<br />
86 GEO-TIPPTEX KFT. 3 795 2 746 1 088 522 123 64 1 602 <strong>100</strong> 96<br />
87 PR-TELECOM ZRT. 2 353 0 805 124 123 363 1 139 366 0<br />
88 FRAMOCHEM KFT. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.<br />
89 HÔTECHNIKA-ÉSZAK KFT. 1 051 0 366 147 118 18 723 20 0<br />
90 EXIR HUNGARY ZRT. 1 783 1 526 606 138 115 183 499 319 319<br />
91 MÁLYI TÉGLA KFT. 874 4 368 199 114 3 920 18 0<br />
92 LAKATOS & VARGA TRANSPORT ZRT. 1 547 699 392 -59 113 71 559 <strong>100</strong> 0<br />
93 BC-ONGROELEKTRO KFT. 1 882 0 497 105 110 20 219 77 0<br />
94 HELIOPLAST KFT. 2 911 1 110 742 159 106 20 855 501 0<br />
95 HALBO MCE KFT. 882 449 423 10 103 1 108 10 0<br />
96 KOVÁCS VEGYESIPARI KER. ÉS SZOLG. KFT. 1 912 31 604 123 <strong>100</strong> 664 1 147 256 0<br />
97 ECLIPSE PRINT KFT. 1 314 44 560 73 99 25 207 84 84<br />
98 BC-ONGROMECHANIKA KFT. 1 181 0 392 24 94 11 240 157 0<br />
99 BC-ONGROBAU KFT. 1 070 0 474 86 93 11 176 60 0<br />
<strong>100</strong> COLUMBIAN TISZAI KOROMGYÁRTÓ KFT. 11 772 9 906 3 211 2 271 88 260 4 084 1 000 1 000<br />
<strong>TOP</strong> 35 <strong>100</strong>
<strong>TOP</strong> 10: A siker titka<br />
1<br />
2<br />
Olvasó Árpád<br />
Dr. Vitvera László<br />
VEZÉRIGAZGATÓ<br />
Tiszai Vegyi Kombinát Nyrt.<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
Jabil Circuit Magyarország Kft.<br />
A TVK a kelet-közép-európai régió vezetô szereplôje,<br />
hazánk meghatározó integrált petrolkémiai vállalata.<br />
Árbevételünk alapján az ország húsz legnagyobb vállalata<br />
közé tartozunk. Mûködésünk egyik legfontosabb<br />
jellemzôje egyfelôl a minôség melletti elkötelezettség,<br />
másfelôl a környezetvédelem, biztonság és egészség<br />
területére érvényes, a fenntartható fejlôdés követelményei<br />
iránt érzett felelôsségünket tükrözô filozófiánk.<br />
A Mol-csoport tagjaként a TVK stratégiai célja – a Slovnaft<br />
petrolkémiai üzleti szegmensével integráltan együttmûködve<br />
– a regionális piacvezetôi szerep betöltése. A<br />
Mol-csoport Petrolkémiai Divíziójának piaci pozíciója a hazai<br />
és kelet-közép-európai piacokon egyaránt erôs, de<br />
jelentôs fejlôdési lehetôségeket látunk a hazánktól keletre<br />
fekvô piacokon is.<br />
A nemrégiben befejezett Petrolkémiai Fejlesztési Projekt<br />
keretében közel 110 milliárd forintos fejlesztést hajtottunk<br />
végre Tiszaújvárosban. Így elsôdleges feladatunk a<br />
megnövelt kapacitások összehangolása és a piaci igények<br />
vezérelte fokozatos bôvítés. 150 millió euró elköltésével<br />
új polipropilén-kapacitás épült ki a Slovnaft petrolkémiai<br />
részlegében, az egység integrációja keretében vizsgáljuk<br />
a racionálisabb üzemeltetés és modernizálás lehetôségét.<br />
Ha e vizsgálatok eredménye indokolja, a beruházási jellegû<br />
döntéseket is meghozzuk.<br />
A Jabil magyarországi eredményei mögött stabil háttérként<br />
egy világcég áll filozófiájával, kiforrott termelési<br />
tevékenységével. Ez megadja az alapokat az itt dolgozó<br />
mintegy 3 ezer embernek – a mi „csapatunknak” –, hogy<br />
éljen a lehetôséggel és bizonyítsa a gyár életképességét.<br />
Az elmúlt hat esztendô eredményei, a folyamatosan<br />
növekvô árbevétel magáért beszél. Véleményem szerint<br />
a csapatmunka a siker alapvetô titka.<br />
A Jabil egy-egy vevô kiszolgálására specializálódott szakemberekbôl<br />
álló, önálló üzletágak szövetségébôl álló vállalat.<br />
A vevôelégedettségért a csapatnak együtt kell dolgoznia,<br />
az egyéni felelôsségek felvállalása mellett. Minden<br />
új munkatársunk ezzel a csapatszellemmel ismerkedik<br />
meg és magáévá teszi azt. Minden üzletág a vevôje<br />
igényeihez igazítja a folyamatait és erôforrásait, mely<br />
lehetôvé teszi a költségekhatékony minôségi termelést<br />
és az idôbeni kiszállítást.<br />
A vállalat pénzügyileg nagyon erôs, így mindenkor megvan<br />
az anyagi háttere az új termékek bevezetésével kapcsolatos<br />
indokolt beruházásoknak, fejlesztéseknek. Úgy<br />
gondolom, hogy a gyár elérte azt a méretet, amely még<br />
egyensúlyban van a környéken rendelkezésre álló<br />
munkaerô számával és minôségével. A dolgozói létszám<br />
két esztendeje stabil. Az a legfontosabb, hogy a rendelkezésre<br />
álló kapacitást hatékonyan kihasználjuk a jövôben<br />
is és az elérhetô legjobb szakembereket vegyük fel.<br />
<strong>TOP</strong> 36 <strong>100</strong>
<strong>TOP</strong> 10: A siker titka<br />
3<br />
4<br />
Kay Gugler<br />
Dr. Kövesdi Zoltán<br />
VEZÉRIGAZGATÓ<br />
AZ IGAZGATÓSÁG TAGJA<br />
BorsodChem Nyrt.<br />
ÉMÁSZ Nyrt.<br />
Tavalyi felmérés szerint a külvilág a vegyipar közép-európai<br />
szereplôjeként tekintett a BorsodChemre. Az áprilisban<br />
kinevezett új vezérigazgató, Kay Gugler stratégiája<br />
a BorsodChemet magyar, régiós társaságból európaivá<br />
alakítani.<br />
A kazincbarcikai vállalat sikertermékeket gyárt: a világ<br />
legsokoldalúbb mûanyag-alapanyagait, az úgynevezett<br />
izocianátokat (MDI, TDI) és PVC-port. Az izocianátok például<br />
hôszigetelô habok, cipôtalpak elôállítására, valamint<br />
autó- és bútoripari célokra alkalmasak. A PVC-porból pedig<br />
fôként fóliákat, lemezeket, csöveket, profilokat, kábeleket<br />
és közszükségleti cikkeket gyártanak.<br />
A társaság Magyarországon közel 3000 dolgozót foglalkoztat,<br />
intenzív beruházási programjával számos kivitelezô<br />
cégnek ad munkát, jelentôsen hozzájárulva ezzel a Borsod<br />
megyében élôk foglalkoztatásához. Árbevétele évrôl<br />
évre dinamikusan növekszik, tavaly elérte a 173 milliárd<br />
forintot, az idén pedig a tervek szerint megközelítheti a<br />
250 milliárdot. A hosszú távú fejlôdés alapját a nagyszabású<br />
beruházások jelentik.<br />
Az új, 500 millió eurós – elsôsorban az izocianátok kapacitásbôvítésére<br />
irányuló – középtávú stratégia szerint a BorsodChem<br />
2012-re Európa legnagyobb TDI- és második legnagyobb<br />
izocianátgyártója lesz. A fejlesztési program eredményeként<br />
2011-re megduplázódik a cégcsoport árbevétele<br />
és eléri az 1,7 milliárd eurót.<br />
Az Észak-magyarországi Áramszolgáltató Nyrt. (ÉMÁSZ) a<br />
19. század végén, Egerben kezdte meg a közcélú áramszolgáltatást,<br />
és mûködik ma is hazánk meghatározó<br />
áramszolgáltatójaként Borsod-Abaúj-Zemplén, Heves és<br />
Nógrád megyében, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye<br />
északi és Pest megye keleti részén. Több mint<br />
700 000 ügyfelünk áramellátásáért közel 1<strong>100</strong> munkatársunk<br />
dolgozik folyamatosan, Észak-Magyarország mintegy<br />
15 492 km 2 -es földrajzi területén, 718 települést ellátva<br />
mottója és szándékai szerint „pozitív” energiával.<br />
A villamosenergia-piac liberalizációjának elôrehaladtával<br />
és az ország EU-csatlakozásával a fogyasztóorientáltság<br />
üzleti tevékenységünk középpontjába került. Nemcsak a<br />
villamosenergia-igény, hanem az ügyfelek elvárásai is<br />
nônek. Ezért célunknak tekintjük fogyasztóink egyéni igényeinek<br />
felismerését és azok kedvezô költségû termékekkel<br />
történô kielégítését.<br />
Az ÉMÁSZ fô tevékenysége mellett mûködési környezetére<br />
is nagy figyelmet fordít. Legyen szó a gyermekek<br />
megsegítésérôl, országos célokról, sportról vagy kultúráról,<br />
igyekszik a maga eszközeivel minél többet tenni a<br />
társadalomért, amelyért dolgozik.<br />
<strong>TOP</strong> 37 <strong>100</strong>
<strong>TOP</strong> 10: A siker titka<br />
5<br />
6<br />
Derek Hopkins<br />
VEZÉRIGAZGATÓ<br />
Borsodi Sörgyár Zrt.<br />
Sanmina Magyarország Kft.<br />
A Borsodi Sörgyár Zrt. egy globális söripari vállalat része:<br />
tulajdonosa a világ legnagyobb söripari cége, az InBev.<br />
Sikereink egyik titka, hogy minden cselekedetünk középpontjában<br />
fogyasztóink állnak. Rendkívül fontos számunkra<br />
az innováció és a kiváló minôség biztosítása. Törekszünk<br />
arra, hogy megszerezzük és megtartsuk a legjobb<br />
embereket, folyamatosan képezzük és megbecsüljük<br />
ôket, díjazzuk sikereiket.<br />
Az InBev vállalat célja, hogy minden szempontból a legjobb<br />
legyen az iparágban. Ugyanez a célja a Borsodi Sörgyárnak<br />
is: megtartani és növelni piacvezetô pozíciónkat<br />
a magyar sörpiacon. A vállalat mûködése során arra törekszünk,<br />
hogy munkatársainkra támaszkodva sikeresen<br />
tudjuk partnereinket, fogyasztóinkat kiszolgálni.<br />
A Borsodi Sörgyár innovációi meghatározóak a hazai sörpiacon,<br />
termék- és csomagolásfejlesztésben évek óta trendet<br />
diktálunk. Az anyavállalat legújabb fejlesztése a csökkentett<br />
kalóriájú, de változatlan alkoholtartalmú Stella<br />
Artois Légere, melyet világújdonságként a hazai fogyasztók<br />
kóstolhattak meg elôször. Idén nyáron a sörgyár viszszavásárolta<br />
a korábban eladott malátagyárat, hogy a sörgyártáshoz<br />
szükséges maláta ellátása biztonságos legyen.<br />
A beruházás a hazai árpatermelôk, illetve a malátagyári<br />
dolgozók érdekeit is szolgálja.<br />
A Sanmina Enclosure Systems Hungary Kft. a Sanmina-<br />
SCI cégcsoport tagja, üzletágában Európa legnagyobb üzeme.<br />
A Miskolc melletti Alsózsolcai Ipari Parkban 14 ezer<br />
négyzetméteres gyártócsarnokkal rendelkezik. A vállalat<br />
fô tevékenységi területe az úgynevezett „enclosure systems”<br />
gyártás: távközlési és elektronikai kapcsolószekrények,<br />
tokozatok, részegységek gyártása és összeszerelése.<br />
Az alsózsolcai gyár 2002 májusától üzemel, a világ nagy<br />
telekommunikációs cégeinek és ezek beszállítóinak szállít<br />
termékeket a legkülönbözôbb logisztikai megoldásokkal<br />
a világ minden tájára. Fôbb tevékenységi területeik:<br />
lemezlyukasztás és -hajlítás CNC-vezérlésû gépekkel, kézi<br />
és robothegesztés, valamint mechanikai és elektrotechnikai<br />
kézi összeszerelés.<br />
Munkavállalói összlétszáma a kölcsönzött munkaerôvel<br />
együtt 2006 márciusára elérte a 750 fôt. A foglalkoztatottak<br />
majd' 80 százaléka foglalkozik közvetlenül a cég<br />
által elôállított termékekkel, a többiek az anyaggazdálkodás,<br />
a minôségbiztosítás, a mérnökség, a pénzügy, a<br />
vevôszolgálat, az IT és a HR területén dolgoznak. A cég<br />
további új termékeket vezet be, ami a közeljövôben a<br />
gyártócsarnok ismételt bôvítését teszi szükségessé.<br />
<strong>TOP</strong> 38 <strong>100</strong>
<strong>TOP</strong> 10: A siker titka<br />
7<br />
8<br />
Andrew Horrocks<br />
Günter Schulze<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
AES Magyarország<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
Robert Bosch Power Tool Kft.<br />
Az AES kimagasló üzleti eredményeit világszerte a vállalati<br />
értékek következetes érvényesítésének köszönheti.<br />
Magyarországon is a képzett munkaerô és a helyi közösség<br />
felé vállalt hosszú távú elkötelezettség jelenti a vállalat<br />
sikerének alapját. Az AES Magyarország – mely idén<br />
ünnepli mûködésének tizedik évfordulóját – három<br />
erômûvet mûködtet Borsod-Abaúj-Zemplén megyében.<br />
Az AES Magyarország az elmúlt tíz évben jelentôsen<br />
elôsegítette az ország és a megye gazdasági fejlôdését.<br />
A vállalat közelmúltban végrehajtott, több mint 24 milliárd<br />
forintos beruházása is számos új munkahelyet teremtett<br />
a térségben, és hozzájárult a gazdasági fejlôdés elômozdításához.<br />
A beruházások hatására növekedett az<br />
erômûvek élettartama, jelentôsen javult az erômûvek<br />
károsanyag-kibocsátása, és ma már megfelelnek a szigorú<br />
európai uniós környezetvédelmi normáknak is. A vállalat<br />
erômûvei a magyarországi kapacitás közel 15 százalékát<br />
biztosítják. Az AES Magyarország három egysége<br />
46 milliárd forintos éves forgalmat ért el 2005-ben.<br />
Az AES Magyarország további beruházásokat tervez a régióban,<br />
vizsgálja egy második kazincbarcikai erômû építésének<br />
lehetôségét, és a bioetanol hasznosítását a tiszapalkonyai<br />
erômûben. A beruházásoknak köszönhetôen az<br />
AES hosszú távra biztosítja sikeres mûködését Magyarországon.<br />
Hogy mi a siker titka? Röviden: az innovatív termékek, a<br />
piacon idôben való megjelenés, megbízható termékek és<br />
szolgáltatások nyújtása a vevôk felé. A miskolci gyár közösen<br />
a Robert Bosch GmbH-val, melynek több kéziszerszám-gyártó<br />
egysége is van világszerte, a fenti értékek<br />
szerint mûködik. Ami többletet ad a miskolci gyárnak, az<br />
egyrészt a fekvés – Európa közepén – továbbá az a tény,<br />
hogy a gyártás és a fejlesztés egy helyen történik. A szakemberek<br />
többsége a Miskolci Egyetemrôl kerül ki, és nálunk<br />
tanulja meg a szakmát.<br />
A Bosch jól felkészült a jövôvel kapcsolatban. A Bosch kéziszerszámága<br />
jelenleg vezetô pozícióban van a piacon,<br />
és aktívan dolgozunk rajta, hogy megtartsuk ezen szerepünket.<br />
Meglévô termékpalettánkat folyamatosan bôvítjük,<br />
olyan új termékeken dolgozunk, melyekkel lépéselônyben<br />
lehetünk a konkurencia elôtt. Ehhez egyrészrôl<br />
a fejlesztési osztály járul hozzá, másrészt a termelés. Az<br />
összeszerelô sorok is folyamatosan megújulnak, hogy a<br />
lehetô legjobb technikát alkalmazva tudjuk elôállítani a<br />
kéziszerszámokat.<br />
2006-ban körülbelül 5,6 millió kéziszerszámot fogunk<br />
gyártani, és 2007-ben ez a szám tovább fog nôni. Magasan<br />
képzett mérnökeink folyamatosan dolgoznak a termékek<br />
fejlesztésén, melyek piacra kerülésük után vezetô<br />
pozíciót foglalhatnak el, és megkönnyítik a végsô felhasználók<br />
munkáját.<br />
<strong>TOP</strong> 39 <strong>100</strong>
<strong>TOP</strong> 10: A siker titka<br />
9<br />
10<br />
Tóth László<br />
Kozsnyánszky Gyula<br />
Unió Coop Zrt.<br />
VEZÉRIGAZGATÓ<br />
CÉGVEZETÔ<br />
Észak-Kelet Pro-Coop Zrt.<br />
Az Unió Coop Zrt. a régió legnagyobb hazai tulajdonú<br />
kiskereskedelmi lánca, ami a kiskereskedelmi piac egészében<br />
jelentôs szerepet tölt be. Idôben felismertük, hogy<br />
a külföldi, tôkeerôs multicégek megjelenése alapvetôen<br />
átrendezi ezt a szegmenset, ami mellett részesedésünket<br />
a hálózat építésével tarthatjuk meg. Nyolc éve kezdtük<br />
meg a dinamikus, tudatos bôvítést, tavaly három, idén<br />
négy üzlettel bôvültünk, jelenleg 110 üzletet üzemeltetünk<br />
B.-A.-Z. megyében.<br />
A hálózatbôvítési program a következô években sem áll<br />
meg, tervünk, hogy újabb és újabb egységeket nyitunk<br />
meg a megyében: évente 2-3 üzlet nyitását tervezzük a<br />
jövôben is, a már mûködô egységeket pedig folyamatosan<br />
korszerûsítjük, fejlesztjük. Célunk, hogy üzleteinkben<br />
versenyképes árakkal, jó minôségû termékeket kínáljunk,<br />
a kiszolgálás pedig – méreteinél és a vidékeken való jelenlétbôl<br />
adódóan is – családias legyen, amire nagy hangsúlyt<br />
helyezünk, csakúgy, mint a termékkínálatra. Boltjaink<br />
polcain számos hazai gyártó terméke található meg,<br />
de a megyei elôállítókat azonos feltételek mellett elônyben<br />
részesítjük.<br />
Az Unio Coop sikere köszönhetô annak is: méreteink ellenére<br />
nem követjük a „multi-elvû” kollektivitást, hanem<br />
megôriztük a szinte családias hangulatot, az üzletekben<br />
dolgozók pedig szolgálatnak érzik a kereskedelmet.<br />
Az Észak-Kelet Pro-Coop Zrt. térségünk meghatározó élelmiszer-nagykereskedelmi<br />
egysége, ami mögött megbízható,<br />
tôkeerôs tulajdonosi háttér áll. Sikerének titka, hogy<br />
kölcsönös elônyökön alapuló szállítói kapcsolatokkal rendelkezik,<br />
tevékenységét ugyanakkor folyamatosan az aktuális<br />
keresleti igényekhez, a piac változásaihoz alkalmazkodva<br />
végzi, kielégítô, jó minôségû árualapot biztosítva.<br />
Feladatunk, hogy beszállítóként ne csupán jó minôségû,<br />
de versenyképes termékek kerüljenek a kiskereskedelmi<br />
egységek polcaira, a fogyasztók megelégedésére. A piac<br />
hasonló szereplôivel országos összefogás keretében dolgozunk,<br />
franchise-rendszer segítségével, ami biztosítja a<br />
megfelelô kiskereskedelmi hátteret is.<br />
Jövônket épp ilyen optimistán látjuk, tesszük ezt azért,<br />
mert a sikeresség feltételei adottak. Annak ellenére is így<br />
látjuk, hogy egyre növekszik a tôkeerôs, külföldi tulajdonú<br />
piaci szereplôk száma. A kihívásokra ugyanakkor eddig<br />
is és – úgy gondoljuk – a jövôben is megfelelôen tudunk<br />
reagálni, egyben piaci részesedésünket megtartjuk.<br />
Ennek érdekében fejlesztéseket is tervezünk, fôként<br />
az informatika területén korszerûsítjük rendszereinket,<br />
míg egyéb téren jól kiépült háttérrel dolgozunk, ahol leginkább<br />
csak szinten tartó fejlesztéseket hajtunk majd<br />
végre.<br />
<strong>TOP</strong> 40 <strong>100</strong>
Az elmúlt egy évben sok cég szûnt<br />
meg, szinte havonta tudósítottunk<br />
felszámolásról, csôdrôl, leépítésekrôl,<br />
de.... írtunk számos fejlesztésrôl, beruházásról,<br />
s mint összevetettük,<br />
utóbbi látványosan jelentôsebb méreteket<br />
öltött. Nézzük csak, mi minden<br />
történt!<br />
Beruházások a megyében<br />
Amivel gazdagabbak lettünk<br />
Szinte pontosan egy évvel ezelôtt történt,<br />
az elmúlt idôszak jelentôs megyei<br />
beruházásaként, hogy Közép- és<br />
Kelet-Európában egyedülálló injekciógyártó<br />
üzemet avattak a Csanyikban.<br />
A Sanofi-Aventis csoporthoz tartozó<br />
Chinoin miskolci gyáregységében<br />
2002-ben indult a több szakaszból álló,<br />
összesen 16-17 milliárd forintos<br />
fejlesztési projekt. Szintén a gyógyászat<br />
területén megvalósuló fejlesztés<br />
a TEVA sajóbábonyi üzemének felavatása.<br />
A közel 7 milliárd forintos beruházás<br />
féléves próbaüzem után<br />
kezdte meg tényleges mûködését.<br />
Az újabb helyszín Sátoraljaújhely, ahol<br />
az ipari parkban tavaly novemberben<br />
rakták le az alapkövét a németországi<br />
autóipari és gépipari beszállítóként<br />
tevékenykedô Heiche cégcsoport<br />
új üzemének. Egy másik üzem:<br />
ez év júliusában új elektromos kéziszerszám-fejlesztési<br />
központot nyitott<br />
Miskolcon a Bosch-csoport, 3 millió<br />
eurós beruházás keretében. De ünnepélyes<br />
avatóra voltunk hivatalosak<br />
többek között a BorsodChemhez is,<br />
ahol az új formaldehid üzemet adták<br />
át.<br />
A környezet védelméért<br />
Környezetvédelmi beruházásból is<br />
több valósult meg térségünkben. A<br />
tokaji kistérségben évi százötvenezer<br />
tonna építési-bontási hulladék feldolgozására<br />
alkalmas üzemet adtak át<br />
április közepén. A Sajó–Bódva-völgyi<br />
hulladékgazdálkodási beruházás programban<br />
megvalósuló új lerakó alapkövét<br />
helyezték el 2004 nyarán, s az<br />
utolsó lépések történtek meg ez év<br />
áprilisában: felvatták legújabb elemét<br />
a komplexumnak.<br />
A jövôben...<br />
<strong>TOP</strong> 42 <strong>100</strong><br />
Számos más beruházási elképzelés<br />
várat magára, ilyen egy bioerômû tervezett<br />
létesítése a 37-es út mellé, 30<br />
milliárd forintos tervezett bekerüléssel.<br />
Egy másik, ami már sokkal több<br />
tervnél: Miskolcon hozza létre kutatófejlesztô<br />
bázisát a jármûiparban érdekelt<br />
ZF (ZF Friedrichshafen AG), a világszínvonalú<br />
vállalatként jegyzett<br />
cég. A nemrég létrejött Miskolci Ipari<br />
Parkba települ be, s mintegy 1,5<br />
millió turbófeltöltô gyártását tervezi<br />
a francia Groupe Citele. A beruházásról<br />
szeptember végén szerzôdött Miskolc<br />
városa és a cég ügyvezetôje.<br />
A nanotechnológia pedig már valóság.<br />
Igaz, a laboratórium kialakítása<br />
most van folyamatban, hosszútávon<br />
a kutatóközpont a megye egyik legjelentôsebb<br />
kitörési pontja lehet.<br />
Nemrég jelentették be: elsôként a<br />
280 embernek munkát adó almazselégyárat<br />
helyez üzembe az Amidonn<br />
Kft., azután öt éven belül gyógyszeralapanyag-gyár,<br />
bioerômû, bioetanol<br />
üzem, logisztikai központ is épül. Az<br />
üzemek egymás közvetlen közelében<br />
épülnek meg – a miskolci Cora mellett,<br />
50 hektáron.<br />
Ha csupán ezen beruházásokat és az<br />
általuk generálható pozitív folyamatokat<br />
vesszük végig is érzékelhetô,<br />
hogy „megmozdult” a megye, de a<br />
sort hosszan lehet folytatni. Például a<br />
már itt lévô, mûködô cégek fejlesztéseivel,<br />
amik azt üzenik, jó környezetre<br />
találtak itt, s ez legalább olyan<br />
jelentôs..., mint ahogy említhetnénk<br />
a városszépítô, közlekedés-fejlesztési<br />
programokat, s számos uniós társfinanszírozásnak<br />
köszönhetô elmozdulást.
Fejlesztési pólus<br />
A poliszok forradalma<br />
A Pólus Program a világon mindenhol<br />
a tudásalapú gazdaság létrehozásának<br />
motorja, elôsegíti a már mûködô<br />
vállalkozások fejlôdését, új beruházásokat<br />
generál, de keretei között kívánatosak<br />
olyan kutatóközpontok létrehozása,<br />
amelyek országos, nemzetközi<br />
jelentôségûek. Mint például a nanotechnológia,<br />
ami egyesíti magában<br />
a fenti célokat: várható hatás, hogy<br />
beruházókat csábít a térségbe, de a<br />
vállalatok fejlôdésének is kulcsa lehet.<br />
A Miskolc Fejlesztési Pólus Program<br />
négy fejlesztési szinten és négy plusz<br />
egy elsôdleges komponensre építve<br />
jelöli meg a régió fejlesztését. A versenyképesség<br />
növelését az innováció,<br />
a gazdaságfejlesztés, a városfejlesztés<br />
és a regionális kihatású fejlesztésen<br />
keresztül tûzte ki, ami mellé relatíve<br />
versenypozícióban lévô fejlesztési<br />
területeket jelölt meg. A Technopolis<br />
néven futó programban új<br />
utat jelölünk ki, a korábbi erôsségeink<br />
– a kohászat, fémmegmunkálás és<br />
gépipar helyett – az úgynevezett négy<br />
plusz egy húzóágazatra (is) építjük a<br />
térség fejlôdését. Ez a környezetipar,<br />
a logisztika, amely területeken elsôsorban<br />
a kutatás-fejlesztésben tudtunk<br />
eredményeket felmutatni, a<br />
vegyipar, ami jelentôs gazdasági erôt<br />
jelent, csakúgy, mint a szabadidôipar.<br />
Prioritás továbbá a mechatronika,<br />
amely területen versenypozíciónkat<br />
mind a K+F, mind a gazdasági teljesítmény<br />
együttesen adja.<br />
Polisz a poliszban<br />
A Pólus Stratégia keretében már most<br />
felmutathatók elôrelépések, fejlesztések,<br />
valamint kezdeményezések.<br />
Néhány ilyen: Miskolcnak végre van<br />
hasznosítható ipari parkja, ahova máris<br />
több befektetô jelezte betelepülési<br />
szándékát. A környezetipar területéhez<br />
illeszkedôen nemrégiben megalakult<br />
a régió elsô klasztere, a hulladékgazdálkodási<br />
és agrárenergetikai<br />
klaszter, továbbá szinte kézzel<br />
fogható a nanotechnológiai kutatóközpont<br />
felállítása, valamint annak integráló<br />
szerepe.<br />
Utóbbinál érdemes egy kicsit elidôzni,<br />
több okból is. Ma már világos, hogy<br />
a korábbiaknál hangsúlyosabb szerepet<br />
kell kapnia a póluson belül a<br />
nano-kutatólabornak. A Fejlesztési Pólus<br />
ugyanis mindenütt a világban a<br />
tudásalapú gazdaság létrehozásának<br />
motorja, amit közvetlenül szolgálhat<br />
a nanotechnológia, illetve az erre<br />
épülô Nanopolis-program. A kutatólabor<br />
helyi szerepe nem csupán a<br />
befektetôk vonzásában értelmezhetô.<br />
<strong>TOP</strong> 43 <strong>100</strong><br />
A nanoszinten (egy nanométer a milliméter<br />
egymilliomodrésze) ugyanis<br />
sajátos fizikai, kémiai vagy biológiai<br />
törvényszerûségek érvényesülnek, ezt<br />
kutatja ez a tudományág. A mesterséges<br />
szerkezetek tulajdonságainak<br />
és gyártási módjának pozitív megváltozatása<br />
azt is jelenti, hogy a cégek<br />
termékfejlesztéseiben jelentôs szerepet<br />
játszhat a nanotechnológia, például<br />
az alapanyaggyártás területén:<br />
könnyebb, nagyobb szakítószilárdságú<br />
anyagok hozhatók létre.<br />
Nano a cégeknek<br />
Prof. dr. Kaptay György, a Bay-Nano<br />
kutatólabor intézetigazgatója egy<br />
konkrét termék példáját hozta kérdésünkre.<br />
– Vegyük például az elektromos kábeleket,<br />
amiket belül acél, kívül alumínium<br />
alkot. A nanotechnológia révén<br />
olyan kompozit állítható elô, ami<br />
a hagyományos kábeleknél sokkal<br />
erôsebb, mégis könnyebb, ezáltal háromszorosára<br />
növelhetô a két oszlop<br />
között elhelyezhetô kábel hosszúsága.<br />
Ez azt jelenti, hogy harmadannyi<br />
oszlop szükséges egy ilyen beruházásnál,<br />
ami nem elhanyagolható egy<br />
olyan kivitelezésnél, ahol az oszlopok<br />
a költségek mintegy felét teszik ki. S<br />
ez csupán egyetlen és egyszerû példa<br />
a rengetegbôl arra nézve, hogy<br />
milyen fejlesztési potenciál rejlik a<br />
nanotechnológiában – összegezte.
A munkanélküliségrôl éveken át úgy<br />
beszéltünk, mintha önmagában<br />
létezô dolog lenne, s csupán az elmúlt<br />
években jelent meg a<br />
munkaerôhiány és szakképzés párhuzama<br />
a témában. Borsod megyében<br />
kiváltképpen élesben éljük ezt meg,<br />
ahol amellett, hogy a munkanélküliség<br />
negatív rekordokat dönt, egy-egy<br />
cég fejlesztési törekvése bukik meg<br />
azon: nincs elég felkészült, jól kvalifikált<br />
szakember.<br />
Szakképzési anomáliák<br />
Szakképzés: átszabás alatt<br />
A '80-as években még rendben mentek<br />
a dolgok: a gyárakban dolgoztak,<br />
s a gyárakban oktattak. Nevelték azt<br />
az utánpótlást, akik az iskolapadban<br />
megtanulták az elméletet, a megfelelô<br />
gyakorlatot pedig „élesben”, az<br />
üzemekben sajátították el. A gazdaság<br />
kvázi saját maga számára nevelte<br />
a dolgozókat.<br />
A '90-es évek elején – a gazdaság<br />
összeomlásával – eltûnt a vállalati bázis,<br />
ami megmaradt, az a túlélésért<br />
küzdve aligha gondolt a tanulók képzésére.<br />
Szerepüket az iskolák próbálták<br />
átvenni, de mára világossá vált:<br />
inkább kevesebb, mint több sikerrel.<br />
„Okulva” a történtekbôl, az oktatásképzés<br />
területe elindult a magasabb<br />
iskolázottság irányába. Ezt nemcsak a<br />
szülôk szorgalmazták, akik a kétkezi<br />
munka helyett gyermekük jövôjének<br />
zálogát a felsôfokú képzésben látták,<br />
de a politika is, amely finanszírozta,<br />
ezáltal tágra nyitotta a felsôoktatási<br />
intézmények kapuit.<br />
Nem felel meg<br />
– Háromszor annyian járnak ma egyetemre,<br />
fôiskolára, mint 1995-ben, ez<br />
a folyamat pedig a középfokú szakképzéstôl<br />
szívta el az utánpótlást. Teljesen<br />
leértékelôdött mára a fizikai<br />
munka presztízse, a negatív megítélés<br />
pedig azt eredményezte, hogy<br />
szakmunkásnak maradékelven álltak,<br />
amivel együtt járt a hanyatló színvonal<br />
is – hangsúlyozta Bihall Tamás, a<br />
megyei kereskedelmi és iparkamara<br />
elnöke beszámolójában.<br />
Az iskolák nem tudnak megfelelni a<br />
gazdaság valós igényeinek, a szakmunkásképzés<br />
terén elviselhetetlen<br />
helyzet alakult ki, amiben áttörést<br />
2001–2002-ben a kamarának sikerült<br />
elérni.<br />
– Elindult a minôségi képzés részben<br />
a mestervizsgáztatással, részben a<br />
tanulószerzôdés terjedésével, illetve<br />
további jelentôs eredmény, hogy széles<br />
körben elfogadottá vált politikai<br />
körökben is, hogy a jövô szakképzése<br />
csakis gazdaság-szemléletû lehet,<br />
s ez egyaránt érinti a felsôoktatási intézményeket<br />
is. Azt gondolom, 2008-<br />
tól már érzékelhetô változások lesznek<br />
a szakképzésben, s bár még rengeteg<br />
a teendô, 2013-ra egyenesbe<br />
jöhet ez a terület. Kétségtelen mindeközben<br />
társadalmi szemléletváltásra<br />
is szükség van, s arra, hogy anyagilag<br />
is vonzó legyen a szakmunkás<br />
pálya. Nem egyszerû folyamat, de ez<br />
az oktatás reformja – magyarázta.<br />
Milyennélküliség?<br />
A jóléti államok munkaerôpiacán is<br />
együttesen van jelen a munkanélkü-<br />
<strong>TOP</strong> 44 <strong>100</strong>
Szakképzési anomáliák<br />
liség és a munkaerôhiány, de össze<br />
sem hasonlítható azon országok – a<br />
kereslet és a kínálat szakmai összetételének<br />
eltérésbôl fakadó – munkanélkülisége,<br />
a hazánkban és azon belül<br />
megyénkben jellemzô strukturális<br />
munkanélküliséggel.<br />
– Tanulságos a helyzetkép, ha mindehhez<br />
megvizsgáljuk a munkaügyi<br />
nyilvántartásból származó információkat<br />
is – mutat rá dr. Stadinger Csaba,<br />
a megyei munkaügyi központ<br />
igazgatóhelyettese. – Szinte közhelyszámba<br />
megy, hogy az álláskeresôként<br />
regisztráltak közül 25 ezer fô<br />
8 általános iskolai végzettséggel, vagy<br />
még azzal sem rendelkezik, s ha ehhez<br />
a számhoz adjuk az érettségizett,<br />
de szakképzettséggel nem rendelkezôk<br />
számát, akkor máris a regisztráltak<br />
felénél tartunk, akiket a munkaerôpiac<br />
nem keres.<br />
Mint mondja, amit a piac igényel, az<br />
jól képzett szakmunkás (akár több<br />
szakmában is), valamilyen kapcsolt<br />
tudás birtokában. A fizikai alkalmazottakkal<br />
szemben ma már gyakorta<br />
támasztott igény az alapfokú informatikai<br />
ismeret, s külföldi érdekeltségû<br />
cégek esetében az alapszintû idegennyelv-ismeret.<br />
Az iskolarendszer ma<br />
ezt az igényt nem tudja teljes mértékben<br />
kiszolgálni, miközben a fiatalok<br />
körében jelentôsen visszaesett a<br />
szakmunkásképzés iránti igény is. Világos,<br />
hogy ennek vannak átmenetei<br />
és árnyalatai, mert hiszen a pályaválasztás<br />
intézménye sem mûködik<br />
megfelelôen. A munkaügyi központnál<br />
mûködô információs szolgálat<br />
(FIP), ami az egyes szakmákról nyújt<br />
tájékoztatást, önmagában nem elegendô<br />
a fiatalok orientálására.<br />
Idôben elôre kell látni<br />
– Ezen a helyzeten javít valamelyest<br />
a Munkaerô-piaci Alapból mûködtetett<br />
képzési rendszer, ami a munkaerôigényekre<br />
gyorsabban reagál, mint a<br />
strukturális okokból rugalmatlan iskolai<br />
képzés. Az alap évente 3-5 ezer fôt<br />
bocsát ki a cégek szakemberigényei<br />
alapján ki-, illetve átképezve. Tény: ahhoz,<br />
hogy ez megfelelôen mûködjön,<br />
a vállalatok jövôbeni szakemberigénye<br />
a kulcskérdés, ezt kell megismerni. Erre<br />
egy úgynevezett prognózisos rendszert<br />
üzemeltetünk, ami a cégek megkérdezésén<br />
keresztül a rövid távon várható<br />
szakember-igényeiket hivatott<br />
feltárni. Tehát a cégek rövid és hoszszú<br />
távon várható igényeinek ismerete<br />
nélkül nem érheti el célját sem a<br />
munkaerô-piaci, sem az iskolai szakképzés.<br />
S ezt idôben elôre kell látni.<br />
Amit persze látunk a mai fejlesztési elképzelések<br />
mellett, a Miskolc Fejlesztési<br />
Pólus program alapján, hogy a<br />
vegyipar, finomprecíziós fém- és gépipar,<br />
a XXI. századi környezetipar és turizmus<br />
területeire lehet és kell képzést<br />
építeni, de még nem látjuk részleteiben,<br />
hogy egész pontosan milyen<br />
szakmákban – összegezte.<br />
Hozzátette: meg kell említeni még a<br />
preventív képzési támogatást, ami a<br />
cégeken belül, tehát a munkaviszonyban<br />
állók átképzését ösztönzi, azért,<br />
hogy – például termék- vagy technológia-váltás<br />
esetén – az addig foglalkoztatott<br />
ne váljon munkanélkülivé. Ez<br />
jól mûködik. A képzési portfolióból<br />
kiemelendô még egy jelentôs projekt,<br />
amit az NFT keretén belül indított a<br />
munkaügyi központ, az ország legnagyobb<br />
ilyen jellegû programjaként.<br />
– A négymilliárd forintos támogatású<br />
képzési program keretében 30 ezer<br />
szociálisan hátrányos helyzetû vagy<br />
ezzel veszélyeztetett – köztük nagyon<br />
sok roma – embert szólítottunk meg,<br />
akik közül 3300 fôt tudtunk bevonni<br />
a képzésbe, s arra számítunk, hogy<br />
1400 fô szakmával lép a munkaerôpiacra.<br />
Az NFT II-ben pedig további képzési<br />
programok indulnak majd, amik<br />
terveink szerint a gazdaság valós<br />
szakemberigényeire adnak választ –<br />
számolt be az igazgatóhelyettes.<br />
<strong>TOP</strong> 45 <strong>100</strong>
A kezdeti kibontakozás után ma már<br />
biztonsággal állítható: lassan meghonosodnak<br />
Magyarországon a cégek<br />
társadalmi felelôsségvállalási programjai,<br />
jóllehet a vállalatok ma még<br />
jellemzôen a szponzorálást vagy a<br />
mecénási szerepet választják hírnevük<br />
erôsítésére.<br />
Amit a cégek támogatnak<br />
Mecénási szerepben...<br />
A teljesség igénye nélkül készült öszszeállítás<br />
a megyei nagy cégek szponzorálási,<br />
adományozási hajlandóságát<br />
térképezi fel, amibôl egyértelmûen<br />
kiderül: legtöbbet a kultúrára és a<br />
sportra áldoznak, de valamilyen formában<br />
szinte mind jelen vannak a<br />
képzés-oktatás területén is.<br />
A vegyipari óriás, a BorsodChem támogatási<br />
politikájának alapelve, hogy<br />
szponzorálás, adományozás vagy mecenatúra<br />
útján elsôsorban a Kazincbarcikán<br />
és környékén élôk tartalmas<br />
életvitelét biztosítsa, szociális helyzetét<br />
javítsa, illetve oktatási, kulturális<br />
és sportéletét színesítse. Szinte minden<br />
területen hozzájárult már bizonyos<br />
célok megvalósításához, úgy<br />
mint óvodák, iskolák, egészségügyi<br />
intézmények mûködéséhez, környezetvédelmi<br />
célok megvalósításához,<br />
közérdekû ügyek segítéséhez, tudományos<br />
kutatómunkákhoz. A térség<br />
gazdasági felzárkózását segítve támogat<br />
településeket, tanulmányi versenyeket.<br />
A képzés, továbbképzés területén<br />
is jelen van a vállalat: a vegyipari<br />
szakemberképzés jelentôs támogatója.<br />
A TVK a kultúra kiemelt támogatója:<br />
egy évtizede ápolnak sikeres kapcsolatot<br />
a Miskolci <strong>Nemzeti</strong> Színházzal,<br />
szponzorálják a Miskolci Nemzetközi<br />
Operafesztivált, valamint a Tiszadobi<br />
Zongorafesztivált, de hozzájárulnak a<br />
Herman Ottó Múzeum zökkenômentes<br />
mûködéséhez is. A sport területén<br />
is jelen van a TVK: egy évtizede<br />
támogatja a triatlon népszerûsítését,<br />
illetve kiemelhetjük a világés<br />
Európa-bajnok kajakosokat felvonultató<br />
Tiszaújvárosi Vízi Sportegyesületet,<br />
Sebestyén Júlia Európa-bajnok<br />
mûkorcsolyázónôt vagy éppen Végh<br />
Sándor sokszoros ezüstérmes hôlégballonost<br />
is.<br />
Szintén a kultúra és a sport az ÉMÁSZ<br />
legfôbb támogatási területe. A Miskolci<br />
Nemzetközi Operafesztivál támogatása<br />
mellett számos kulturális intézmény<br />
mûködését segíti, a sportrendezvényeket<br />
pedig az egészséges életmód<br />
propagálásának megfontolásából<br />
karolják fel, úgy mint a Junior Kézilabda<br />
Világbajnokságot, vagy a Tour de<br />
Hongrie Kerékpáros Körversenyt.<br />
<strong>TOP</strong> 46 <strong>100</strong><br />
A Holcim Hungária több területen fejti<br />
ki támogatási munkásságát, egyaránt<br />
jelen van a kultúra és a kulturális<br />
rendezvények, valamint a sport<br />
terén, de szervez takarítási napot<br />
Hejôcsaba-Görömböly területén. Díjat<br />
alapítottak, amit minden év ôszén írnak<br />
ki 1 millió forintos díjjal, és<br />
ugyanilyen összegû civil-szervezeti támogatással.<br />
Alapítványt hoztak létre,<br />
ami évi <strong>100</strong> millió forint pályázati<br />
pénzzel támogat önkormányzati<br />
bérlakásépítést, ezen legutóbb Miskolc<br />
önkormányzata nyert 7 millió forintot,<br />
amibôl mozgáskorlátozottaknak<br />
építenek bérlakást.<br />
– Az, hogy a „Jabil-filozófiát” 3 ezer<br />
ember sajátítja el és ezt a szemléletet<br />
viszi magával a civil életbe, már<br />
önmagában fontos eredmény. Természetesen<br />
van több olyan esemény,<br />
amelyek a vállalati alapértékekkel<br />
összhangban támogatunk, ilyen például<br />
a Tiszaújvárosi Triatlon Nagyhét.<br />
Anyagilag segítjük egyes csoportok<br />
céljainak megvalósulását, legyen az<br />
iskola vagy táborozás gyerekeknek<br />
mert szeretnénk, ha minél többen<br />
kaphatnának valamiféle segítséget.<br />
Az egyéni szponzorálás azonban nem<br />
illik bele elképzeléseinkbe. Támogatottjaink<br />
között van a tiszaújvárosi iskolákon<br />
kívül a Miskolci Egyetem és<br />
a Kandó Kálmán Szakközépiskola,<br />
amelyek egyben szellemi utánpót-
Amit a cégek támogatnak<br />
lás bázisai a Jabilnak. Éppen ezért nekünk<br />
is érdekünk, hogy segítsük a<br />
színvonalas és gyakorlati tudnivalókat<br />
adó szakemberoktatást – hangsúlyozta<br />
Vitvera László ügyvezetô igazgató.<br />
A Borsodi Sörgyár tavaly nyert el egy<br />
szakmai magazin által meghirdetett,<br />
„Az év lokálpatrióta vállalkozása<br />
2005” díjat. Úgy vélik, ezt azzal érdemelték<br />
ki, hogy tudatosan vesznek<br />
részt a kulturális rendezvények és<br />
fesztiválok támogatásában, Miskolc és<br />
Bôcs társadalmi életében. A sörgyár<br />
minden évben adománnyal segít közcélú<br />
alapítványt, eszközadományban<br />
részesültek már a megyei kórház<br />
különbözô részlegei, emellett segítik<br />
a Miskolci Speciális Mentôk munkáját.<br />
Talán említeni sem kell: a magyar labdarúgó-válogatott<br />
egyik legnagyobb,<br />
illetve a hazai profi labdarúgó liga<br />
névadó szponzora.<br />
Az AES szerteágazó támogatási területei<br />
közül a képzést emelte ki. A Cisco<br />
Hálózati Akadémia néven ismert<br />
képzés támogatását 2004-ben vállalták<br />
fel, ami révén a megye két iskolájában<br />
magas szintû informatikai<br />
képzés bevezetése történhetett meg.<br />
A két éve indult helyi program keretében<br />
idén elsô alkalommal vehették<br />
át diplomájukat azok, akik elvégezték<br />
a képzést.<br />
– Az országban elsôként a Miskolci<br />
Egyetemen indult el a mechatronikai<br />
képzés, a Robert Bosch nevével fémjelzett<br />
tanszéken. Ez nemcsak egy<br />
hiányképzést pótol, hanem a jövôben<br />
lehetôséget ad arra is, hogy aktívan<br />
közremûködjünk a jövô munkavállalóinak<br />
képzésében is. Továbbá szorosan<br />
együttmûködünk a Bláthy és Andrássy<br />
szakközépiskolákkal, lehetôséget<br />
adva a fiatalok üzemünkben történô<br />
szakmai képzésére. Ezen túlmenôen<br />
rendszeresen támogatjuk az<br />
egyetemi rendezvényeket, egyéb helyi<br />
sporteseményeket – összegezte<br />
Günter Schulze, a Robert Bosch Power<br />
Tool Kft. ügyvezetô igzgatója.<br />
<strong>TOP</strong> 47 <strong>100</strong>
Hirdetés<br />
Farkas<br />
Kálmán<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
MÁV-TISZAVAS<br />
Miskolci Jármûjavító Kft.<br />
A MÁV-TISZAVAS Kft. Miskolc legrégibb,<br />
ma is ugyanazon a telephelyen<br />
mûködô ipari üzeme. Története<br />
1859-ben kezdôdött – ekkor alakult<br />
meg a Miskolci Vasúti Fômûhely –<br />
gôzmozdonyok, vasúti kocsik, egyéb<br />
vasúti jármûvek javítására szakosodva.<br />
Jogilag is önálló társasággá<br />
1992. december 30-tól alakult át,<br />
<strong>100</strong> százalékos MÁV tulajdoni hányad<br />
mellett.<br />
A MÁV-nál bekövetkezett javítási<br />
szakosodás következtében a MÁV-<br />
TISZAVAS Kft. a két- és többtengelyes<br />
vasúti teherkocsik javítását<br />
kezdte meg, majd 1997-tôl új vagonok<br />
– eltolható oldalfalú kocsi, saját<br />
tervezésû konténerszállító és rönkszállító<br />
kocsi – gyártásával egészült<br />
ki, tevékenysége és profilja lett a<br />
vasúti fôdarabok elôállítása is. Tevékenységét<br />
az 1995-tôl bevezetett<br />
minôségügyi rendszer szerint végzi.<br />
A jelenleg tanúsított EN ISO<br />
9001:2000 minôségirányítási rendszermodell<br />
érvényességi területe kiterjed<br />
a vasúti vontatott jármûvek<br />
és konténerek, valamint alkatrészeik<br />
fejlesztésére, gyártására, javítására,<br />
korszerûsítésére. Tanúsította:<br />
BUREAU VERITAS Rail GmbH. Rendelkeznek<br />
a tevékenységükhöz szükséges<br />
alkalmassági tanúsítványokkal.<br />
A vasúti jármûvek karbantartási,<br />
gyártási alkalmasságát igazolta a<br />
Német Vasúti Szövetségi Hivatal és<br />
az Osztrák Vasút.<br />
PROFIL Hegesztett Csô- és<br />
Zártszelvény Gyártó Kft.<br />
A PROFIL Kft. alapító okiratait 1990.<br />
február 27-én írták alá az akkori<br />
alapítók, az Ózdi Kohászati Üzemek,<br />
a NIKEX Külkereskedelmi Vállalat és<br />
a NIKEX GmbH. képviselôi.<br />
A cégalapítás alapgondolata volt,<br />
hogy az Ózdon gyártott alapanyag<br />
továbbfeldolgozásával munkahelyet<br />
teremtsenek. A cég mára ismert és<br />
elismert szereplôje a piacnak.<br />
Köszönhetô ez annak, hogy a gyártmányválaszték<br />
és a termelés volumene<br />
dinamikusan növekedett az<br />
évek során, majd megváltozott a tulajdonosi<br />
szerkezet, amitôl fogva<br />
meghatározó fejlesztések és beruházások<br />
történtek. A társaság fô tevékenysége<br />
a hosszvarratosan hegesztett<br />
bútor- és szerkezeti csövek,<br />
négyszög- és különleges alakú (lapos-<br />
és eliptikus ovál, D, alagút)<br />
zártszelvények, továbbá nyitott (C-,<br />
L-, U-) profilok gyártása és értékesítése.<br />
Egyedülálló termékük a díszmû<br />
kovácsolási célra használatos bordásprofil.<br />
Gyártmányaik minôségét –<br />
melyek eljutnak számos külföldi és<br />
mintegy 500 belföldi felhasználóhoz<br />
– az MSZ EN ISO 9001 minôségbiztosítási<br />
rendszer garantálja. Tevékenységük<br />
kiterjed – kooperációban<br />
– a lemeztáblásításra, hasított tekercsek<br />
és egyengetett lemezcsíkok<br />
elôállítására, csôhajlításra, rövidhoszszas<br />
darabolásra, csôvégszûkítésre,<br />
valamit egyéb lemez- és csômegmunkálásra.<br />
Marcus<br />
Schmitz<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
Saia-Burgess Ózd Kft.<br />
Az emberek kényelem és biztonság<br />
iránti igénye napjainkban egyre inkább<br />
központi helyet foglal el a<br />
technológiai fejlôdésben. Ennek<br />
szolgálatában áll a Saia-Burgess<br />
svájci központú, nemzetközi cégcsoport,<br />
amely több évtizedes elismerést<br />
és hírnevet szerzett az általános<br />
és az autóipar területén. Tevékenységük<br />
az autógyártás, az ipar<br />
és az épületautomatizálás piacaira<br />
összpontosít: kapcsolókat,<br />
érzékelôket, motorokat, elektromágneseket,<br />
elektronikus vezérlôket és<br />
alrendszereket gyártanak Európában,<br />
Amerikában és Ázsiában. Beszállítóként<br />
a szakértelmük alapköve:<br />
a szoftver-, elektronikai és<br />
elektromechanikai technológia alkalmazásával<br />
innovatív megoldások<br />
kifejlesztése. A vállalat ózdi üzemét<br />
1998-ban hozták létre autóipari termékek<br />
(klíma- és fényszóróállító<br />
léptetômotorok) gyártására. A kézi<br />
és félautomata szerelôsorokon havonta<br />
közel egymillió ellenôrzött<br />
minôségû léptetômotort gyártanak<br />
le, amelyek végfelhasználói a világ<br />
legnagyobb autógyárai.<br />
Törekvésük, hogy a megcélzott piaci<br />
területeken vezetô beszállítók legyenek,<br />
világszerte elterjedt márkanevük<br />
révén, ami egyet jelent az<br />
innovációval, megbízhatósággal és<br />
tartós értékkel. Mottójuk: „Ötletes<br />
megoldások a kényelem és biztonság<br />
szolgálatában”.<br />
Cím: 3527 Miskolc,<br />
Kandó Kálmán tér 1.<br />
Tel.: 46/340-233<br />
Fax: 46/509-766<br />
E-mail: info@tiszavas.hu<br />
Internet: www.tiszavas.hu<br />
Cím: 3600 Ózd, Nagyvölgyi út 7.<br />
Tel.: 48/473-845<br />
Fax: 48/473-945<br />
E-mail: profil@axelero.hu<br />
Cím: 3600 Ózd, Bolyki Tamás út 44.<br />
Tel.: 48/570 300<br />
Fax: 48/471 815<br />
Internet: www.saia-burgess.com<br />
<strong>TOP</strong> 48 <strong>100</strong>
Hirdetés<br />
Molnár<br />
Zoltán<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
ALUFIX ’SZEFÉM<br />
Szendrôi Fémipari Kft.<br />
Az 1954-ben alapított Szendrôi Gépállomás<br />
Vállalat helyén elôször a<br />
Mezôgép Vállalatot, 1974-ben az<br />
Alumíniumárugyár II. sz. Gyáregységét,<br />
majd 1996-ban az ALUFIX ’SZE-<br />
FÉM Kft.-t hozták létre.<br />
Jármûalkatrész-gyártási tevékenységet<br />
’74-tôl folytatnak. Elôször az Ikarus<br />
busz és Taurus Gumiipari Vállalatoknak<br />
közel 40 termékét gyártották<br />
a ’90-es évekig. Napjaikban is fô profiljuk<br />
az akkor bevezetett préselt, hegesztett<br />
acélszerkezet-gyártás, valamint<br />
a ’80-as években megkezdett<br />
hegesztett alumíniumszerkezet-gyártás.<br />
A hazai piac mellett Svédországba,<br />
Franciaországba, Angliába, Németországba,<br />
Szlovákiába, Romániába<br />
szállítanak. Legismertebb termékük<br />
az úgynevezett elpárologtató torony.<br />
Minôségi termékeivel autóipari<br />
beszállítóként is tevékenykednek hazai,<br />
valamint svájci utcai takarítógépeket<br />
elôállító nemzetközi nagyvállalatoknál.<br />
Tevékenységi körükbôl kiemelkedik<br />
a tûzihorganyozás, ami<br />
termelési értékük harmadát adja.<br />
Szintén alumínium, a lakosság körében<br />
is ismert „Kukta” edény, amit<br />
préstechnikával állítanak elô termékpalettájuk<br />
legfiatalabb tagjaként.<br />
Egyelôre terv, de a cég tevékenységének<br />
ötödik pólusa lehet egy hôszivattyús<br />
rendszer alkatrészeinek beszállítói<br />
munkája, amivel a társaság<br />
kapcsolódna a megújuló energiaforrások<br />
kihasználásának területéhez.<br />
Melles<br />
András<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
DAM 2004. Kft.<br />
Igor<br />
Klimenko<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
A DAM 2004 Kft. 2004. szeptember<br />
elején írta alá azt a szerzôdést, ami<br />
alapján megvásárolta a felszámolás<br />
alatt álló DAM Steel Rt. hengermûi<br />
és acélgyártó termelôberendezéseit,<br />
iparterületét és egyéb ingatlanait.<br />
Az eltelt idô sok mindent megváltoztatott:<br />
a termelés újraindítása<br />
elôtt és azóta is fejlesztések zajlanak,<br />
komoly munkával sikerült a<br />
korábbi megrendelôk egy részét<br />
visszaszerezni. Mindeközben a gyár<br />
élére új vezetés került. Elsôdleges<br />
szempont lett a termelés gazdaságossága,<br />
a megrendelések gyors,<br />
pontos és a legmagasabb minôségi<br />
elvárásoknak megfelelô teljesítése.<br />
A társaság üzleti filozófiája: a vállalat<br />
termelési és értékesítési tevékenységét<br />
úgy irányítani, hogy a<br />
társaság által gyártott acéltermékekbôl<br />
a hazai és külföldi<br />
megrendelôk igényeit minden tekintetben,<br />
magas szinten kielégítsük.<br />
Távlati cél a készáru-termék kibocsátásának<br />
folyamatos növelése,<br />
amivel párhuzamosan törekvés a<br />
DAM 2004 Kft. rentábilis mûködése.<br />
A tulajdonos és a gyár vezetése bízik<br />
abban, hogy – híven a diósgyôri<br />
hagyományokhoz – a gyár még<br />
hosszú ideig termel, ezzel munkát<br />
és megélhetést biztosítva közel ezer<br />
dolgozójának és családjuknak.<br />
COLAS-ÉSZAKKÔ<br />
Bányászati Kft.<br />
Cseh Zoltán<br />
ÜGYVEZETÔ IGAZGATÓ<br />
A Colas-Északkô Bányászati Kft.<br />
észak-magyarországi üzemeiben andezit<br />
és riolittufa kôzet bányászatával,<br />
feldolgozásával és értékesítésével<br />
foglalkozik nagyfelhasználók,<br />
kis- és közepes vállalkozások és<br />
magánszemélyek részére. A COLAS-<br />
Hungária egyik leányvállalataként<br />
mûködô társaság a magyar szabvány<br />
elôírásai szerint gyárt és forgalmaz<br />
út-, illetve vasútépítési célokra<br />
andezit zúzottkövet, folyópartok,<br />
gátak megerôsítéséhez, építéséhez<br />
terméskövet, valamint töltésekhez,<br />
építkezések alapozásához,<br />
falazáshoz, burkolatok készítéséhez<br />
alapanyagot. Igény szerint vállalja<br />
egyedi termékek gyártását. Kerámiagyártáshoz<br />
zúzott riolittufát, a<br />
talajjavításhoz annak vízháztartását<br />
kiegyensúlyozó riolittufa-ôrleményt<br />
gyárt és értékesít. Mobil törô- és<br />
osztályozó berendezésével megbízói<br />
telephelyein építôipari bontási hulladékot<br />
dolgoz fel és állít elô újrahasznosítható<br />
építôipari alapanyagot.<br />
Hatósági engedéllyel rendelkezô<br />
telephelyein lehetôséget<br />
biztosít inert építôipari bontási hulladékok<br />
lerakására. Termelô, feldolgozó<br />
eszközei korszerûek, bányáikat<br />
az ISO 9001:2000 minôségbiztosítási<br />
és ISO 14001:1996 környezetközpontú<br />
irányítási rendszer tanúsítása<br />
szerint mûködtetik. Termékeik jogosultak<br />
a „Környezetbarát termék”<br />
védjegy használatára.<br />
Cím: 3752 Szendrô, Szuhogyi út 1.<br />
Tel.: 48/560-030<br />
Fax: 48/560-031<br />
E-mail: info@alufix.t-online.hu<br />
Internet: www.alufix.t-online.hu<br />
Cím: 3540 Miskolc, Vasgyári u. 43.<br />
Tel.: 46/530-905<br />
Fax: 46/379-324<br />
E-mail: info@dam2004.hu<br />
Internet: www.dam2004.hu<br />
Cím: 3915 Tarcal, Malom u. 10.<br />
Tel.: 47/380-240, 47/380-239<br />
Fax: 47/380-236<br />
E-mail: titkarsag@eszakko.hu<br />
<strong>TOP</strong> 49 <strong>100</strong>
Hirdetés<br />
Minden, ami víz és szennyvíz<br />
Központi telephely:<br />
GW-Borsodvíz Kft.<br />
Miskolc,<br />
Tömösi u. 2.<br />
Tel.: 46/343-011<br />
Fax: 46/342-423<br />
Üzemvezetôségek:<br />
Nyékládháza,<br />
Vágóhíd u. 3.<br />
Tel.: 46/591-333<br />
Tokaj,<br />
Csokonai u. 2.<br />
Tel.: 47/352-322<br />
Encs,<br />
Május 1. u. 24.<br />
Tel.: 46/587-434<br />
A GW-Borsodvíz Kft.<br />
neve jól ismert megyénkben,<br />
mai nevén<br />
2001-tôl mûködik, de<br />
jogelôdje(i) 1951-tôl<br />
végeztek szolgáltatást.<br />
A társaság Hegyalja,<br />
Közép- és Dél-Borsod,<br />
Cserehát, valamint<br />
Abaúj térségében, 109<br />
településen végez ivóvíz-szolgáltatást,<br />
42<br />
településen szennyvízelvezetést.<br />
Erôsségük<br />
a lakossági fogyasztói<br />
piac ellátása, több<br />
mint 152 ezer fogyasztójuk<br />
90 százaléka<br />
eme körbe tartozik.<br />
A cég mûködésének<br />
hátterében korszerû,<br />
biztonságos technológiai<br />
berendezések állnak.<br />
A szolgáltatott<br />
ivóvíz 83 százalékát<br />
felszín alatti vízkészletbôl biztosítják fogyasztóiknak,<br />
aminek Európai Unió elôírása szerinti<br />
minôségét az 57 darab vízmûtelep többségében<br />
mûködô technológiai berendezések szavatolják.<br />
A kitermelt és tisztított ivóvizet 1456 kilométer ivóvízhálózaton<br />
juttatják el fogyasztóikhoz, míg a szolgáltatási<br />
területünkön keletkezett szennyvizek elvezetésére<br />
987 kilométer csatornahálózatot<br />
mûködtetnek. A szennyvíz megtisztítására 9 telepet<br />
mûködtetnek, onnan jut a tisztított szennyvíz<br />
a befogadó vízfolyásba. Ezen telepek mindegyike<br />
tökéletesen biztosítja a keletkezett szennyvizek teljes<br />
biológiai tisztítását, beleértve a nitrogén- és<br />
foszforeltávolítást is. Az ivóvíz és szennyvíz<br />
minôségét folyamatosan felügyeli akkreditált laboratóriumuk,<br />
az MSZEN<br />
ISO/IEC 17025:2001<br />
alapján. A laboratórium<br />
szakemberei nem<br />
csupán irányítják ezen<br />
berendezések mûködését,<br />
de szolgáltatást<br />
nyújtanak a megyében<br />
mûködô társszolgáltatók<br />
részére technológiai<br />
kérdésekben. A cég<br />
speciális tevékenységei<br />
közé tartozik a vizek<br />
és szennyvizek<br />
megrendelésre történô<br />
bakteriológiai vizsgálata.<br />
Végez továbbá környezetvédelmi<br />
– iszap,<br />
talaj, veszélyes hulladékokkal<br />
kapcsolatos –<br />
méréseket és vizsgálatokat<br />
is. Termelési tevékenységei<br />
közül kiemelhetô<br />
az irányítástechnikai<br />
és folyamatirányító<br />
berendezések létesítése, ezek karbantartása,<br />
szervizelése. Saját rendszereiken túl a térségben<br />
mûködô üzemeltetô társaságok részére is végzik<br />
ezt a tevékenységet, az elmúlt években több<br />
szennyvíztisztító telep és vízmû erôsáramú és irányítástechnikai<br />
berendezéseinek szerelését hajtották<br />
végre. Mûszaki tervdokumentációkat készítenek<br />
saját rekonstrukciós munkáikhoz, valamint külsô<br />
megrendelôk megbízására. Ezen tevékenységeik<br />
ISO9001:2000 minôségbiztosítási rendszerét a<br />
DEKRA–ITS Certification Service GmbH tanúsítja, de<br />
céljuk az integrált minôség- és környezetirányítási<br />
rendszer bevezetése.<br />
A szolgáltatást három, a nyékládházi, a tokaji és<br />
az encsi üzemvezetôségen keresztül biztosítja.
Hirdetés<br />
Ha munkaruha, akkor Kübler<br />
Kübler<br />
Konfekcióipari Kft.<br />
3700 Kazincbarcika,<br />
Bercsényi út 5.<br />
Tel.: 48/510-111,<br />
48/510-104<br />
Fax: 48/510-114,<br />
48/510-116<br />
Internet:<br />
www.kuebler.hu<br />
A Kübler cégcsoport sikere<br />
a tulajdonos által meghirdetett<br />
szlogenben rejlik,<br />
mely így szól:<br />
„a minôséget nemcsak<br />
valljuk, hanem varrjuk”.<br />
Ennek szellemében dolgozik<br />
340 ember a Kübler<br />
cégcsoport magyarországi<br />
gyárában, a kazincbarcikai<br />
székhelyû Kübler Kft-nél.<br />
Fél évszázados múlttal<br />
rendelkezik cégünk, a<br />
munka- és védôruházati<br />
termékek piacán az abszolút<br />
élvonalban tartják<br />
számon. Jelentôs eredményeink<br />
köszönhetôk annak<br />
a komoly szakembergárdának,<br />
akik azon dolgoznak,<br />
hogy termékeink<br />
folyamatosan megújuljanak,<br />
megfeleljenek a legmagasabb követelményeknek<br />
és az egyre szigorodó munkavédelmi feltételeknek.<br />
A Kübler Kft. a partnerek folyamatos igényfelmérése<br />
alapján igazodik az újabb elvárásokhoz is, hogy<br />
a munkaruhát örömmel viseljék azok, akiknek készül.<br />
Valljuk: a márkanévnek a minôséget és megbízhatóságot<br />
kell tükrözni, ezért az alapanyag beszerzésétôl<br />
a készáru elkészültéig szigorúan végigkísérjük<br />
a termelés folyamatát az ISO 9001:2000<br />
(TÜV) elôírásaihoz is igazodva.<br />
A munkaruhát elôállítók mögött hatalmas munkatapasztalat<br />
áll, ami a ’60-as évekre nyúlik vissza,<br />
amikor is Kazincbarcikán megalakult a cég elôdje,<br />
a Borsod Megyei Kézmûipari Vállalat. Késôbb Kübler<br />
úr szigorú minôségi elvárásaival vette át a cég vezetését,<br />
ami megreformálta az akkor még állami<br />
tulajdonban lévô társaságot,<br />
majd a jó eredményeket<br />
látva a privatizációs<br />
törvények szerint vette<br />
át a gyárat. Az út innen<br />
csak felfelé vezetett:<br />
1993-ban a cég megjelent<br />
a magyar munkaruhapiacon<br />
is igényes és minôségi<br />
termékeivel. A kezdeti,<br />
évi 13 ezer darab magyar<br />
piacon eladott<br />
mennyiség mára több<br />
mint tízszeresére nôtt és<br />
folyamatosan növekszik.<br />
Az alkalmazott technológia,<br />
a korszerû gépek és<br />
berendezések mind EU-s<br />
színvonalat képviselnek,<br />
ami a késztermékben is<br />
jelentkezik. Az éves szinten<br />
gyártott több mint<br />
800 ezer termék kétharmadát<br />
a nyugat-európai piacon, egyharmadát a<br />
magyar piacon értékesítjük. A folyamatos fejlesztésnek<br />
és vevôigény-követésnek köszönhetôen a<br />
munkaruha azon túl, hogy speciális anyagokból<br />
(lángmentes, savvédô, GORE-TEX ® , Windstopper ®<br />
stb.) készül, a divatot is követi. Ma már sokkal inkább<br />
a sport-szabadidô ruhához hasonlító termékekre<br />
vágynak a felhasználók, mintsem a hagyományos<br />
„munkásruhára”.<br />
A cég – igazodva a vevôelvárásokhoz – komplexebb<br />
kiszolgálást biztosít: saját, jó minôségû termékeink<br />
mellett értékesítünk márkás német munkavédelmi<br />
cipôt, sapkát, pólót és kesztyût.<br />
Új mottóként kommunikáljuk, hogy „tetôtôl-talpig<br />
öltöztet a Kübler”. Lelkes csapatunk pedig mindent<br />
megtesz ennek érdekében.<br />
Salga Zoltán, ügyvezetô igazgató
Hirdetés<br />
Minden helyzetben elôre tör<br />
Csavarés<br />
Húzottáru Zrt.<br />
3571 Alsózsolca,<br />
Gyár u. 3.<br />
Tel.: 46/406-000<br />
Fax: 46/406-946<br />
E-mail:<br />
chrt@ch-rt.hu<br />
Internet:<br />
www.ch-rt.hu<br />
Salgótarjáni<br />
Acélárugyár Zrt.<br />
3<strong>100</strong> Salgótarján,<br />
Borbély L. u. 2.<br />
Tel.: 32/416-466<br />
Fax: 32/416-796<br />
E-mail:<br />
acel@sac.hu<br />
Internet:<br />
www.sac.hu<br />
Csavar- és<br />
Alkatrészgyártó Kft.<br />
3571 Alsózsolca,<br />
Gyár u. 3.<br />
Tel.: 46/406-000<br />
Fax: 46/406-946<br />
E-mail:<br />
cakft@ch-rt.hu<br />
Internet:<br />
www.ca-kft.hu<br />
MAIP Miskolc-Alsózsolca<br />
Ipari Park Kft.<br />
3571 Alsózsolca,<br />
Gyár u. 3.<br />
Tel.: 46/406-000<br />
Fax: 46/406-946<br />
E-mail:<br />
maipkft@ch-rt.hu<br />
Internet:<br />
www.maip-kft.hu<br />
CH Befektetô és<br />
Hulladék-hasznosító<br />
Kft.<br />
3571 Alsózsolca,<br />
Gyár u. 3.<br />
Tel.: 46/406-000<br />
Fax: 46/406-946<br />
E-mail:<br />
chbhkft@ch-rt.hu<br />
SILCO Minôségi<br />
Acéltermékek Zrt.<br />
3<strong>100</strong> Salgótarján,<br />
Borbély L. u. 2.<br />
Tel.: 32/310-248<br />
Fax: 32/310-072<br />
E-mail:<br />
silco@sac.hu<br />
Internet:<br />
www.silco-st<br />
Az 1870-es évekre<br />
nyúlik vissza a Csavar<br />
és Húzottáru Rt. története,<br />
melynek létrejöttét<br />
a XIX. század végére<br />
jellemzô intenzíven<br />
fejlôdô vasútépítés<br />
tett szükségessé.<br />
Akkoriban csavarokat<br />
gyártottak, késôbb az<br />
1933-as évektôl a húzóüzem<br />
létrejöttével<br />
húzó, hántoló-csiszoló<br />
munkálatokat is végeztek,<br />
amit egyrészt<br />
szintén a vasút<br />
fejlôdése indokolt, de<br />
honvédelmi igényeknek<br />
is megfelelt a<br />
tevékenységbôvítés. A<br />
drótgyártást 1962-ben<br />
vette át a December<br />
4. Drótmûvek, majd<br />
9-10 év múlva új hántoló-csiszoló<br />
üzem épült, egyben új termelôberendezéseket<br />
is munkába állítottak.<br />
Az átalakulások ezzel nem értek véget, hiszen ’77-<br />
ben az egységek összevonásával Csavar- és Húzottáru<br />
Gyáregység néven mûködött tovább a Lenin<br />
Kohászati Mûveken belül. A ’80-as évek a fejlesztés<br />
jegyében teltek, a meglévô berendezéseket<br />
modernebbekre cserélték, új technológiákat vezettek<br />
be, majd 1988. január 1-jétôl újabb váltás: Csavar-<br />
és Húzottáru Leányvállalat néven mûködött tovább<br />
a társaság. A vállalat ezzel nagyobb önállóságot<br />
és javuló gazdaságosságot nyert; alig egy év<br />
múlva részvénytársasággá alakult át. A fejlôdés<br />
itt nem állt meg, ugyanis egy hónap múlva különvált<br />
a Csavar- és Alkatrészgyártó Kft., amely<br />
önálló szervezetként mûködött tovább.<br />
<strong>TOP</strong> 52 <strong>100</strong><br />
A társaság életének<br />
jelentôs állomása volt,<br />
mikor a minôségi környezetváltás<br />
igénye<br />
révén 1995-ben Alsózsolcán<br />
megvásárolta<br />
új telephelyét. A felújított<br />
üzemcsarnokban<br />
két évvel késôbb<br />
megkezdôdött a gyártás<br />
az akkor már részben<br />
megújult gépparkkal.<br />
Szintén meghatározó<br />
esemény: 2002-ben a<br />
Salgótarjáni Acélárugyár<br />
Rt. részvényeinek<br />
92,3 százalékát megvásárolta<br />
a társaság,<br />
amivel Északkelet-Magyarországon<br />
egyedülálló<br />
vállalatcsoport jött<br />
létre a feldolgozóipar<br />
területén. Egy évvel<br />
késôbb a Csavar- és Húzottáru Rt. egyik leányvállalata,<br />
a CH Befektetô és Hulladékhasznosító Kft.<br />
keretein belül megkezdôdött a hûtôgépekhez, fagyasztóládákhoz<br />
használatos huzalpolcok, kosarak<br />
gyártása.<br />
Az, hogy a CH Zrt. ebben a nehéz gazdasági helyzetben,<br />
gyorsan változó világban nemcsak hogy<br />
fenn tudott maradni, hanem jelentôs fejlôdést ért<br />
el, az a vezetôk és a dolgozók odaadó munkájának<br />
köszönhetô. A cég idejekorán felismerte munkatársainak<br />
fontosságát, megelégedésüket szem<br />
elôtt tartva munkálkodik, amelynek elismeréseképpen<br />
az elmúlt évben másodszor nyerte el a Családbarát<br />
Munkahely címet. A díjak sorát bôvíti a<br />
Huzalpolc termékcsaládért elnyert Magyar Termék<br />
Nagydíj, valamint az Észak-magyarországi Régió<br />
Minôségdíjas Vállalata cím.
Hirdetés<br />
Unió Coop Zrt.<br />
3525 Miskolc,<br />
Kossuth u. 1.<br />
Tel.: 46/500-374,<br />
46/500-377<br />
Fax: 46/500-358,<br />
46/327-609<br />
E-mail:<br />
uniocoop@<br />
uniocoop.hu<br />
A tartós fejlôdés útján<br />
Az Unió Coop Zrt. kiskereskedelmi<br />
tevékenysége<br />
a '60-as<br />
évekig nyúlik vissza, s<br />
töretlen fejlôdése –<br />
még a multik magyar<br />
piacon való megjelenésének<br />
idején is –<br />
példaértékûnek tekinthetô,<br />
kiváltképpen,<br />
hogy a hazai Coop-láncolaton<br />
belül az Unió<br />
birtokolja a legnagyobb<br />
piaci részesedést<br />
saját mûködési<br />
területén.<br />
Ki ne emlékezne még<br />
az Áfészek idejére a<br />
'60-as évekbôl, amikor<br />
is a Miskolci Áfész a<br />
piac meghatározó szereplôjeként<br />
volt jelent<br />
a kiskereskedelemben,<br />
késôbb a bôvüléssel<br />
Miskolc és Környéke Áfész lett, majd a szövetkezetek<br />
átalakulása után jött létre a Coop, akkor<br />
mintegy 60 egységgel. Azonnal megkezdôdtek<br />
a fejlesztések, a profiltisztítás, és további üzletek<br />
vásárlásával bôvítették a hálózatot. Az Unio 2000-<br />
ben alakult részvénytársasággá, miközben jelentôs<br />
fejlôdésen ment át. Ma 110 egységgel mûködnek<br />
Borsod-Abaúj-Zemplén megye területén, úgy, hogy<br />
az egyes beruházásokat a nyereség visszaforgatásával,<br />
kizárólag saját forrásból valósították meg.<br />
A többütemû fejlesztés egyik jelentôs állomása<br />
volt a kazincbarcikai Áfész üzlethálózat átvétele<br />
2000 elején, de üzleteket vásároltak az Ózdi Áfésztól<br />
és magánszemélyektôl is. Négy évvel ezelôtt<br />
szintén jelentôs bôvítésrôl döntöttek: egy miskolci<br />
székhelyû, élelmiszerláncot mûködtetô részvénytársaság<br />
27 áruházát<br />
vették át, majd ezeket<br />
fejlesztették a Coopláncba<br />
integrálva. A<br />
cég gazdálkodása<br />
1993 óta pozitív, tíz év<br />
leforgása alatt pedig<br />
több mint 2,5 milliárd<br />
forintot fordítottak<br />
lánc-fejlesztésre, az<br />
összeg nagyobb részét<br />
az elmúlt 5 évben.<br />
2005-ben három új<br />
egységet nyitottak,<br />
idén négy üzlettel<br />
bôvül a lánc, s hálózatbôvítés<br />
az elkövetkezô<br />
évek terveiben is szerepel.<br />
A hálózat elsôsorban a<br />
napi bevásárlások színhelye,<br />
évente mintegy<br />
24 millióan fordulnak<br />
meg az Unió Coop Zrt. üzleteiben, akiknek 80 százaléka<br />
törzsvásárló. A regionális adottságok miatt<br />
a kosárérték alacsonyabb az országos átlagnál, de<br />
a társaság, alkalmazkodva ehhez, szolidabb árfekvésû<br />
kínálatot is biztosít, aminek minôségével elégedettek<br />
a vásárlók.<br />
A kereskedelem területén sem elhanyagolható az<br />
informatikai háttér, aminek fejlesztését 2004-ben<br />
kezdte meg az Unió Coop Zrt. Elsô lépésben az új<br />
boltokat vonták be az új informatikai rendszerbe,<br />
valamint kialakították a központi boltirányítási rendszert.<br />
A munka dandárját idén végzik: a tervek szerint<br />
a jövô év közepéig valamennyi maxi- és nagy<br />
Coop-üzlet vonalkódos rendszerben mûködik majd.<br />
Ezen fejlesztések miatt a cég eredményei az utóbbi<br />
években szolidabban alakultak a korábbiaknál.<br />
<strong>TOP</strong> 53 <strong>100</strong>
Sever Center Ruházati Áruház<br />
női és férfi konfekció<br />
divatáru<br />
sportruházatfarmergyerekruházat<br />
Világmárkák egy helyen!<br />
cipő<br />
fehérnemű osztályok<br />
Nike, Adidas, Puma, Reebok sportruházati<br />
termékeket kínálunk óriási választékban.<br />
Nyitva: Hétfő-péntek: 9.00-20.00, szombat: 8.30-20.00, vasárnap: 9.00-19.00<br />
Ingyenes parkoló várja az autóval érkezőket.<br />
Ne feledjék, mindennap új áruval várja minden<br />
kedves vásárlóját a Sever Center Ruházati Áruház!<br />
960452<br />
<strong>TOP</strong> 54 <strong>100</strong>
A Hunguest Hotel Palota kastélyszálloda az ország egyik legszebb<br />
természeti adottságokkal rendelkezô üdülôhelyén Lillafüreden,<br />
a Hámori-tó partján, Miskolc központjától mindössze 15<br />
km-re található.<br />
Az 1927-30 között neoreneszánsz stílusban épített kastélyt<br />
függôkert és egy hatalmas park veszi körül. A szálloda teljes<br />
körû felújítása során minden szoba felújításra került és új szolgáltatásokkal<br />
is bôvült a szálloda. A 129 szoba mellett az uszoda,<br />
szauna, infraszauna, gôzfürdô, pezsgôfürdô, taposó- és<br />
merülômedence, fitness-terem használata korlátlanul áll a kedves<br />
szállóvendégek rendelkezésére, mely a szobaárban benne<br />
foglaltatik.<br />
Masszázs, szolárium, hidromasszázs, illetve a fodrászat és a<br />
kozmetika gondoskodik a vendégek további kényelmérôl. A<br />
bárhelyiségben pedig 2 bowlingpálya, 2 biliárdasztal és darts<br />
várja a vendégeket.<br />
A szállodában két étterem található. A meghitt hangulatú, festett<br />
ólomüveg ablakokkal díszített Mátyás Étterem ízletes és<br />
különleges lakomákkal várja a kedves vendégeket. Hangulatos<br />
Hunyadi Éttermünkben minden reggel kellemes reneszánsz<br />
élôzene kíséri a svédasztalos reggelit. Világbajnokságon és nemzetközi<br />
versenyeken díjnyertes szakácsaink ízletes gasztronómiai<br />
különlegességeket kínálnak mindkét éttermünkben.<br />
AHunguest Hotel Palota 6 konferenciateremmel várja kedves<br />
vendégeit, amelyek 20-250 fô részére alkalmasak találkozók,<br />
gyûlések, konferenciák megrendezésére. Termeinkhez a technikai<br />
felszerelések széles skáláját tudjuk biztosítani.<br />
Gyermekkorú vendégeinkre is gondoltunk, amikor szállodánk<br />
kertjében létrehoztuk a fából készült játszóvárat, amely kis és<br />
nagy gyermekek részére is frissítô mozgási lehetôséget biztosít!<br />
Szeretettel várjuk kedves leendô vendégeinket szállodánkban!
960465
Ôszi akció<br />
a FUX Zrt. boltjában!<br />
Most kedvezményes áron vásárolhat:<br />
– olaj- és krokodilemelôket,<br />
– egyedi igények szerint elkészített mûanyag<br />
körköteleket, emelôhevedereket, fülecselt<br />
sodronyköteleket<br />
– szôlészeti huzalokat (többféle átmérôvel)<br />
– erdészeti bekötô köteleket<br />
Emellett rakományrögzítôk széles választéka várja<br />
partnereinket!<br />
FUX Zrt.<br />
3527 Miskolc, Vásártéri út 8.<br />
Telefon: 46/501-856 Fax: 46/501-851<br />
Web: www.fux.hu Nyitva: H-P 7-15 óráig<br />
Karácsonyi partira, céges évzáróra,<br />
baráti összejövetelre készül?<br />
A City Hotel Miskolc***<br />
megszervezi rendezvényét!<br />
Vállaljuk:<br />
* Partnertalálkozók,<br />
* Év végi értekezletek,<br />
* Üzleti megbeszélések,<br />
* Évbúcsúztatók,<br />
* Karácsonyi ünnepségek<br />
lebonyolítását.<br />
Különtermünkben harminc, ötven fô<br />
elhelyezését biztosítjuk, kistermünk 10–15 fôs<br />
tárgyalások lebonyolítására alkalmas.<br />
Forduljon hozzánk bizalommal!<br />
City Hotel Miskolc***<br />
3529 Miskolc,<br />
Csabai kapu 6.<br />
Tel.: 46/555-<strong>100</strong>,<br />
Fax: 46/555-105<br />
hotelmiskolc@chello.hu,<br />
www.cityhotelmiskolc.hu<br />
961209<br />
<strong>TOP</strong> 57 <strong>100</strong>
<strong>TOP</strong> 58 <strong>100</strong><br />
961725
961202