1192 NyÃregyháza Megyei Jogú Város Közgyűlése ... - E-Városháza
1192 NyÃregyháza Megyei Jogú Város Közgyűlése ... - E-Városháza
1192 NyÃregyháza Megyei Jogú Város Közgyűlése ... - E-Városháza
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>1192</strong><br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Közgyűlése 2008. április 28 -án tartott nyílt<br />
ülésének jegyzőkönyve<br />
a./ tárgysorozata:<br />
b./ határozatai: 109 -140/2008.<br />
c./ rendeletei: 22 - 26/2008.<br />
Napirend előtt:<br />
„Nyíregyháza Város Közbiztonságáért” „Sztárek Ferenc díj” valamint<br />
„Nyíregyháza Város Sportjáért” „Kovács (Bütyök) József” díj kitüntetés átadása<br />
Napirend<br />
1./ Beszámoló a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról, a két közgyűlés<br />
között<br />
történt eseményekről<br />
2./ Előterjesztés a Váci Mihály Kulturális, Művészeti és Gyermekcentrum<br />
épületének<br />
átalakítása, bővítése és rekonstrukciója beruházás jóváhagyására, az<br />
önkormányzat saját erő biztosítására, az AGÓRA TIOP – 1. 2.1/08/1<br />
kódszámú<br />
támogatás megpályázására, valamint az intézményrendszer<br />
racionalizálására<br />
(II. forduló)<br />
3./ Beszámoló Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város közbiztonságának helyzetéről, a<br />
közbiztonság érdekében 2007. évben tett intézkedésekről<br />
4./ Beszámoló Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata 2007. évi<br />
költségvetésének<br />
végrehajtásáról<br />
5./ Jelentés a 2007. évben végzett belső ellenőrzések tapasztalatairól
6./ Előterjesztés a sporttörvényből adódó feladatok végrehajtásáról szóló<br />
önkormányzati<br />
rendelet megalkotására<br />
7./ Előterjesztés a helyi önszerveződő közösségek pénzügyi támogatásának<br />
rendjéről szóló rendelet megalkotására (II. forduló)<br />
8./ Előterjesztés Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város 2007. évi Környezetvédelmi<br />
Cselekvési Tervében szereplő feladatok teljesítéséről és a 2008. évre<br />
vonatkozó<br />
terv jóváhagyására<br />
9./ Előterjesztés Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Idősügyi Programjának<br />
kiegészítésére<br />
10./aElőterjesztés az önkormányzati alapítású gazdasági társaságok 2007. évi<br />
beszámolóinak elfogadására /Nyíregyházi Állatpark Kht., Nyírsuli Kht.,<br />
Városüzemeltetési Kht., Nyírstadion Kft., Ipari Park Kft., Nyíregyházi<br />
Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft., Nyíregyházi Távhőszolgáltató Kft.,<br />
Térségi Hulladék-gazdálkodási Kft., Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong><br />
Temetkezési Vállalat/<br />
10./b Előterjesztés a Market-Partner Kft. beolvadására a Nyíregyházi<br />
Városüzemeltető<br />
és Vagyonkezelő Kft.-be<br />
10./c Előterjesztés gazdasági társaságok alapító okiratának módosítására<br />
11./ Előterjesztés a Kazinczy Ferenc Általános Iskola igazgatójának megbízására<br />
12./ Előterjesztés Nyíregyháza településszerkezeti tervének, szabályozási<br />
tervének és helyi építési szabályzatának jóváhagyásáról szóló<br />
21/2007.(VI.12.) KGY rendelet módosításának elkészítésére<br />
13./ Előterjesztés az önkormányzati törzsvagyonba tartozó szilárd burkolatú utak
felújítására ÉA-TEÚT pályázat benyújtásra<br />
14./ Előterjesztés az Észak-alföldi Operatív Program keretében meghirdetett<br />
„A szociális alapszolgáltatásokhoz és gyermekjóléti alapellátásokhoz való<br />
hozzáférés javítása, és a szolgáltatások minőségének komplex és/vagy<br />
térségi szintű fejlesztése” című pályázat benyújtására és a szükséges saját<br />
erő biztosítására<br />
15./ Előterjesztés a Szent Kamill Életet az Életnek Közhasznú Alapítvány által<br />
benyújtandó (ÉAOP – 2008. – 4.1.3. B.C.) pályázat támogatására<br />
16./ Előterjesztés a „helyi önkormányzatok fejlesztési feladatainak támogatása<br />
HÖF-<br />
CÉDE 2008.” pályázati kiírásra pályázat benyújtására és a szükséges önerő<br />
biztosítására<br />
17./ Előterjesztés az Észak-alföldi Operatív Program ÉAOP-2007 – 4.1.3.B.C<br />
komponens pályázati kiírásra pályázat benyújtására és a szükséges önerő<br />
biztosítására<br />
18./ Előterjesztés parkolóhelyek létesítéséről, valamint a fizetőparkolók üzemeltetésének<br />
szabályozásáról szóló 44/2006. (XI.28.) KGY rendelet módosítására<br />
19./ Előterjesztés a Nyíregyházi Vasutas Sport Club által működtetett<br />
Tiszavasvári<br />
úti MÁV Sportlétesítmények 2008. évi támogatási szerződés jóváhagyására<br />
20./ Előterjesztés a Nyírsuli Kht. 2008. évi létesítmény – üzemeltetési és sporttámogatási<br />
szerződéseinek jóváhagyására<br />
21./Előterjesztés a Sóstó – Gyógyfürdők Zrt.-vel megkötésre kerülő 2008. évi<br />
úszósport szolgáltatás – vásárlási szerződés jóváhagyására<br />
22./ Előterjesztés a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérleti díj<br />
minimumának<br />
megállapítására
23./ Előterjesztés a Nyírségvíz Zrt.-vel megkötött vagyonkezelői szerződés<br />
módosítására<br />
24./Előterjesztés a Nyírségvíz Zrt. aktív pénzügyi szerepvállalásával induló<br />
közmű beruházásokhoz megkötött háromoldalú megállapodás módosítására<br />
25./ Előterjesztés a Nyírvíz Palota további hasznosítására vonatkozó döntés<br />
meghozatalára<br />
26./ Előterjesztés a Bocskai u. 29 és a Bocskai u. 31. szám alatti önkormányzati<br />
tulajdonú házas ingatlanok, valamint a Közép utca 4. szám alatti önkormányzati<br />
tulajdonú beépítetlen terület licit induló árának módosításra<br />
27./ Előterjesztés a Nyíregyháza, Kemecsei úton lévő 27751/131 hrsz-ú<br />
ingatlanok<br />
elidegenítésre történő kijelölésére és a licit induló árának meghatározására<br />
28./ Előterjesztés a Nyíregyháza, Pacsirta u. 27. szám alatti önkormányzati<br />
bérlemény nem lakás célú bérleménnyé történő átalakítására<br />
29./ Előterjesztés egyes pályázatokhoz szükséges okiratok jóváhagyására<br />
30./ Előterjesztés az Észak-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal Szabolcs-<br />
Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Kirendeltsége törvényességi jelzésével kapcsolatos<br />
állásfoglalásra<br />
31./ Előterjesztés Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata 2008. évi<br />
költségvetéséről és a költségvetés vitelének szabályairól szóló 4/2008.<br />
(II.12.)<br />
KGY rendelet módosítására<br />
32./ Előterjesztés a Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Közoktatási Közalapítvány<br />
Alapító Okiratának módosításáról szóló 60/2008. (III.3.) számú határozat<br />
módosítására és kiegészítésére
Nyíregyháza, 2008. április 28.<br />
Csabai Lászlóné<br />
polgármester<br />
JEGYZŐKÖNYV<br />
Készült: Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Közgyűlésének 2008. április 28-án<br />
tartott nyílt üléséről.<br />
Jelen voltak: Csabai Lászlóné polgármester, Dr. Szemán Sándor jegyző, Nagy<br />
László alpolgármester, Giba Tamás alpolgármester, Dr. Ajtay- Horváth<br />
Magda, Dévényi József, Dr. Farkas Csilla, Felbermann Endre, Fesztóry<br />
Sándor, Földesi István, Dr. Hajzer László, Jászai Menyhért, Jánócsik<br />
Csaba, Dr. Jeney István, Jeszenszki András, Lengyel Károly, Lőrincz<br />
Tamás, Marinka Viktor, Márföldi István, Mikó Dániel, Dr. Moskovits Károly,
Nagy Károly, Dr. Olajos Judit, Palicz György, Szabó Attila, Szabóné Dr.<br />
Csiszár Gabriella, Dr. Szilvai Mária, , Szokol Tibor, Dr. Tirpák György,<br />
Tormássi Géza, Turcsik László, Dr. Veréb József, Dr. Vinnai Győző<br />
képviselők<br />
Hiányozott: Dr. Szilassy Géza képviselő (távolmaradását bejelentette)<br />
Meghívottként részt vettek: Dr. Gál György aljegyző, Dr. Ráczné Dr. Kassy<br />
Erzsébet, Czikóné Ling Mária, Markovics Attila, Dr. Köteles<br />
István, Deme Dóra, Hajzer Gábor, László Géza, Váradi István,<br />
Dr. Kádár Csaba, Dr. Freidinger Renáta Irodavezetők, Ilcsik<br />
János iroda vezető h., Dr. Együtt Mihály városi főorvos, Veres<br />
István városi főépítész, Dr. Béres József Attiláné<br />
jegyzőkönyvvezető, Holp János minőség-biztosítási vezető,<br />
Faragóné Széles Andrea közgyűlési referens, Czibere<br />
Mariann Környezetvédelmi referens, Tasnádi János<br />
Közterület-felügyelet vezetője, Belus Tamás Sóstó-<br />
Gyógyfürdők Zrt. vezérigazgatója, Gajdos László Állatpark Kht<br />
ügyvezetője, Dr. Gere Zoltán Városi Rendőrkapitányság<br />
vezetője, Dr. Illés László rendőr alezredes, kapitányság<br />
helyettes vezetője, Tamás György Lajos főkapitány helyettes,<br />
rendészeti igazgató, Romanovits István Térségi Hulladék-<br />
Gazdálkodási Kft. ügyvezetője, Hámoriné Rudolf Irén<br />
Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft.<br />
ügyvezetője, Gerda István Nyírtávhő Kft. ügyvezetője, Dr.<br />
Pazonyi Péter Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő<br />
Kft. osztályvezetője, Bartha László Nyírsuli Kht. ügyvezetője,<br />
Szekrényes András Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong><br />
Temetkezési Vállalat igazgatója, Bíró Dávid rendőr<br />
törzszászlós kitüntetett, Neumann Gábor labdarúgó edző<br />
kitüntetett, Csisztu Csilla sajtóreferens, Labossa Gusztáv a<br />
Városvédő Egyesület elnöke, Sipos Mariann Kelet-<br />
Magyarország munkatársa, Saliga Péter Sunshine rádió<br />
riportere, Bednárik Mónika, Cservenyák Katalin, Haskó József,<br />
Z. Pintye Zsolt újságírók<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Jó napot kívánok. Tisztelettel köszöntöm a<br />
képviselő-testület tagjait, a rész- és kisebbségi önkormányzatok megjelent<br />
képviselőit, a Hivatal vezetőit, dolgozóit, a sajtó képviselőit és minden kedves<br />
érdeklődőt, aki figyelmével megtisztel bennünket. Mielőtt a napirendek<br />
elfogadására kerül sor kedves kötelességünknek kell eleget tenni, hiszen a
Közgyűlés az elmúlt hónapokban két kitüntetésről döntött és a két kitüntetésnek<br />
az átadása a jelenlegi közgyűlésen fog megvalósulni. Nagy László<br />
alpolgármester úr fel fogja olvasni, hogy kik a kitüntetettek.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Tisztelt Közgyűlés! Kedves Vendégek!<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Közgyűlése Neumann Gábor részére<br />
eredményes sportmunkája elismeréséül a Nyíregyháza Város Sportjáért „Kovács<br />
(Bütyök) József„ díj kitüntetést adományozza. Neumann Gábor sportpályafutása<br />
1966-ban kezdődött. 1969. szeptember 14.-én mutatkozott be a Spartacus felnőtt<br />
csapatában. 1971-ben tagja lett a magyar ifjúsági válogatottnak. Élsportolói<br />
pályafutása 1983-ig tartott. 1983-ban az akkor NYVSC-ben kezdődött edzői<br />
pályafutása. 1988-ban az NYVSC labdarúgó szakosztályának vezetését bízták<br />
rá. 1997-ben a Nyíregyházi Sportiskola igazgatója kérte fel a labdarúgó szakág<br />
vezetésére. Újra ellátott edzői feladatokat is. Edzőként 2003 – 2007 között a<br />
Magyar Labdarúgó Szövetség szövetségi edzője volt. 56 hivatalos nemzetek<br />
közötti utánpótlás válogatott mérkőzésen, három Európa bajnoki selejtező tornán<br />
ült különböző korosztályos válogatottak kispadján. 2007. januárjától augusztus<br />
végéig Várhídi Péter segítőjeként a magyar labdarúgó felnőtt A válogatott<br />
pályaedzőjeként dolgozott. 2001-től a Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong><br />
Labdarúgó Szövetségnek elnökségi tagja, edzőbizottságának elnöke. 2006-ig<br />
vezette a megyében az UEFA edzőképzést. Jelenleg a Nyírsuli labdarúgó<br />
szakágát vezeti. UEFA A. licences edző. 42 éves nyíregyházi sportpályafutással<br />
büszkélkedhet, amellyel Nyíregyháza hírnevét öregbítette és öregbíti a mai napig<br />
is. Gratulálunk a kitüntetéshez.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Jegyző úré a szó.<br />
Dr. Szemán Sándor: (jegyző) Polgármester Asszony! Tisztelt Közgyűlés!<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Képviselő-testülete egy másik kitüntetés<br />
adományozásáról is döntött és a Nyíregyháza Város Közbiztonságáért „Sztárek<br />
Ferenc” díjat idén Bíró Dávid rendőr törzszászlós úrnak, a Nyíregyházi Városi<br />
Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztály őr- és járőrszolgálati alosztály<br />
munkatársának adományozta. Bíró Dávid 1998-tól, 10 éve tagja a rendőrségnek.<br />
Felszerelését követően először rövid ideig a Budapesti Rendőr-főkapitányság IV.<br />
kerületi kapitányságán dolgozott, járőri feladatokat látott el. Saját kérésre került<br />
1998-ban, 10 évvel ezelőtt a Nyíregyházi Rendőrkapitányságra, ahol azóta is az<br />
első vonalban dolgozik, járőrként teljesít szolgálatot. Jelenleg a Nyíregyházi<br />
Kapitányságon újonnan megalakult mobil ellenőrző csoport parancsnoka, mely<br />
igen eredményesen működik. Idén január hónapban több mint 20 körözött<br />
személyt fogtak el, mely nagyban köszönhető Bíró Dávid rendőr törzszászlós úr<br />
széleskörű személy és helyismeretének.<br />
Munkáját szakszerűen és igen magas színvonalon, nagy szorgalommal,<br />
parancsnokai megelégedésével végzi. Fegyelmezett, parancsnokait,<br />
munkatársait tiszteli. A kitüntetettnek nagy szerepe van abban, hogy az elmúlt 10
évben Nyíregyháza város közbiztonsága javult, megszilárdult, és az<br />
állampolgárok szubjektív biztonságérzete is ezzel egyidejűleg növekedett.<br />
Gratulálunk a kitüntetéshez.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) A képviselő-testület nevében szeretettel<br />
gratulálok mindkét kitüntetettnek, jó egészséget és további munkájukhoz sok<br />
sikert kívánok. A munkánkat a meghívóban megjelölt napirendekkel javaslom,<br />
hogy folytassuk. Egy kiegészítésem van. A közgyűlés előtt a frakcióvezetőkkel<br />
egyeztettünk, egy volános napirendet szeretnénk utolsó napirendként<br />
megtárgyalni a nyílt ülésre. Az írásos anyagot ki fogjuk adni és a szünetben<br />
egyeztetéseket kívánunk a témában folytatni. A frakcióvezetők hozzájárultak,<br />
hogy pótlólag ez a napirend kerüljön a közgyűlés elé. Ezekkel a kiegészítésekkel<br />
kérdezem, hogy elfogadják-e a napirendet, illetve van-e kérdés, kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani?<br />
Amennyiben nem, kérem aki elfogadja a napirendeket, szíveskedjen igennel<br />
szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 32 szavazattal elfogadta a napirendeket.<br />
Szeretném tájékoztatásul elmondani, hogy írásban ezen kívül kiadtuk a<br />
Tájékoztató a 2008. április 27-én megtartott Oros településrész leválása<br />
tárgyában kezdeményezett népszavazás nem hivatalos eredményéről szóló<br />
anyagot, javított határozat-tervezeteket az önkormányzati alapítású gazdasági<br />
társaságok 2007. évi beszámolóinak elfogadásáról és a Nyírsuli Kht. felügyelő<br />
bizottságának 2008. április 22-én tartott üléséről készült jegyzőkönyveket. Ezek<br />
mindenkinek ott vannak az asztalán. Akkor először lássuk a filmet.<br />
1./ napirend: Beszámoló a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról, a két<br />
közgyűlés<br />
között történt eseményekről<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Szeretném kiegészíteni néhány olyan<br />
dologgal, ami nem szerepelt a filmben. Több fordulós egyeztetés történt a NFÜ<br />
szakembereivel, a Jaspers szakembereivel, akik az Európai Unió kiküldött<br />
szakértői a szennyvíz témában, ma úgy tűnik, ha a héten megkapjuk az utolsó<br />
engedélyt amelyik még hiányzik a szennyvízprogramban a környezetvédelmi<br />
hatóságtól, akkor június 2-án készre jelentve le tudjuk adni a pályázatot és úgy<br />
látszik a lehetősége, hogy december hónapban szerződést tudunk kötni. Szintén<br />
több fordulós tárgyalás volt az AGÓRA programról. A program a jelenlegi<br />
formájában napirendre kerül, ezzel kapcsolatban nagy valószínűséggel a külső<br />
formáját illetően még további egyeztetésekre van szükség. A Magyar Vidék<br />
címmel konferencia volt Budapesten, amelynek az önkormányzatok részéről én<br />
voltam a megnyitója, az előterjesztője. Glatz Ferenc mellett több akadémikus és<br />
politikus vett részt a programon és nagyon érdekes előadásokat tartottak.
Én őszintén remélem, hogy lesz arra lehetőség, hogy ezeknek az előadásoknak<br />
egy részét elhozzuk Nyíregyházára, mert nagyon komoly tanulságokkal szolgál<br />
az a gondolkodásmód, ahogy ők a vidékről, a vidékfejlesztésről gondolkodnak. A<br />
múlt héten a Kincstári Vagyonkezelő Igazgatóságnál voltunk egy újabb<br />
egyeztetésen a honvédségi ingatlanok ügyében, és úgy látszik, úgy tűnik, hogy a<br />
Berenát utcai üdülő, illetve az egyéb, eddig már az önkormányzatnak átadott<br />
ingatlanokon túl van arra lehetőség, hogy a még honvédségi tulajdonban lévő<br />
ingatlanokat az önkormányzat térítésmentesen vagy kismértékű térítéssel<br />
megkaphassa. Ezek közé tartozik a Simai úti lőtér, a nagyszállási lőszerraktár, a<br />
borbányai szintén lőtér, amiben nem tudtunk megegyezni, az egyelőre két terület.<br />
Az egyik terület a Kállai háznak a hátsó része, tehát az udvari része, illetve a<br />
Fegyveres Erők Klubja. Ezekben további egyeztetésekre van szükség.<br />
Szeretném a testületet tájékoztatni, hogy az Európai Parlament Magyar<br />
Szocialista Frakciójának a meghívására április 7 – 8 – 9-én egy megyei<br />
delegáció volt Brüsszelben. Bemutatkozik Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye és<br />
Nyíregyháza. Kultúrát, termékeket, filmeket vittünk ki, én egy napot voltam kint, a<br />
bemutatkozás napján 8-án, számomra is meglepő volt az az érdeklődés, amit ott<br />
tapasztaltunk. A Parlament frakcióvezetői, elnökhelyettesei, négy nagykövet vett<br />
részt ezen a bemutatkozáson és én azt gondolom, hogy nagyon jól sikerült<br />
bemutatni ennek a térségnek mindazt a sok értékét, amit mi tudunk, de jó lenne,<br />
ha rajtunk kívül még sokan tudnák. A Regionális Fejlesztési Tanácsnak több<br />
egyeztető fóruma és ülése volt, ezek az egyeztető fórumok elsősorban a<br />
pályázatok kiírásával, a pályázatok előkészítő munkáival voltak kapcsolatban.<br />
Erről most ennél többet igazán nem tudunk mondani. És tegnap lezajlott a<br />
népszavazás, amely alapján Oros lakosságának 2/3-a úgy döntött, hogy<br />
továbbra is Nyíregyháza része kíván maradni. Köszönjük szépen az orosiaknak<br />
ezt a döntést, köszönjük szépen a bizalmat az orosi lakosság részéről és én<br />
őszintén remélem, hogy jól együtt tudunk működni a további időszakban,<br />
szolgálva ebben az Oroson lakók és a városban lakók, az orosi nyíregyháziak és<br />
a nyíregyházi orosiak érdekét. A családoknak a jelenlegi helyzetét és a<br />
családoknak a jövőjét. Úgy gondolom, hogy érdemes lenne majd felülvizsgálni a<br />
részönkormányzatnak a működését, hogy kerüljenek be a részönkormányzatba<br />
olyan tagok, akik nemcsak az egy oldalt képviselik, de ez természetesen a<br />
lakosság és a részönkormányzatnak a feladata. Én mindenképpen fogok<br />
kezdeményezni a részönkormányzattal egy egyeztetést Oros további fejlesztései<br />
és az ott megvalósuló programokat illetően. Én ezzel szerettem volna még<br />
kiegészíteni a két ülés között történteket. Kérdezem, hogy van-e kérdés? Hajzer<br />
László.<br />
Dr. Hajzer László: (képviselő) A két ülés között történt még néhány lényeges<br />
dolog. Ezek közül az egyikre vonatkozik a kérdésem. Nevezetesen az, hogy<br />
hangos volt a sajtó attól, hogy a kormány kiterjesztette a titkosszolgálati védelmet<br />
a megyei jogú városokra, önkormányzatokra, megyei önkormányzatra,
területfejlesztési tanácsokra. Tehát választott tisztségviselőknek ajánl<br />
titkosszolgálati védelmet a kormány. Ez elég nagy felháborodást, felzúdulást<br />
váltott ki az érintettek részéről. Nyíregyházát ugyan nem hallottam megszólalni e<br />
tárgykörben, azonban Debrecen és több más önkormányzat tiltakozott ez ellen<br />
és nem kért az ilyen fajta védelemből. Ezt követően értesültünk arról, hogy a<br />
védelmet nem erőltetik ránk, hanem a polgármesternek a hatáskörébe teszik,<br />
hogy a polgármester ha kéri, akkor adják ezt a védelmet.<br />
Miután nem ugyanabban a frakcióban ülünk, és valószínűleg nem is ugyanazok a<br />
gondolataink erről a védelemről, mondhatom a mi frakciónk nevében, hogy mi<br />
nem nagyon kérünk ebből a védelemből.<br />
Tehát mi magunk is úgy gondoljuk, hogy védelem nélkül is tisztességesen látjuk<br />
el a munkánkat. Viszont miután bennünket nem kérdeznek meg, hanem a<br />
polgármester asszonyt kérdezik meg ebben a tárgykörben, azért kérdezem a<br />
polgármester asszonyt, hogy mi az álláspontja ezzel kapcsolatban? Azok közé<br />
csatlakozik-e, akik az önkormányzatisággal és az autonómiával ellentétesnek<br />
tartják ezt a kormányintézkedést, vagy azok közé akik ilyen módon akarják<br />
megvédeni az állítólagos uniós pénzeknek a felhasználását? Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Ha ön megnézte a korábbi anyagokat, az<br />
önkormányzatok az 1998-as és a 2002-ben érvényes jogszabályban is benne<br />
voltak. Tehát nem új dolog a téma. Kaptunk egy tájékoztatást. A tájékoztatás<br />
arról szólt, hogy ezt kiterjesztik. Semmilyen jele nem volt, hogy ebben bármi<br />
történik, nem vagyok hajlandó beállni a kiabálók sorába. Nem vagyok hajlandó<br />
Kósa Lajos mellé odaállni és ebből ügyet csinálni, mert olyanokat mond, ami nem<br />
történik és nem történt, és én úgy gondolom, hogy az kiabál, aki az adott<br />
helyzetben megtenné azt a lépést amit ő feltételez másokról. Ezért ha ön figyelte<br />
a felháborodókat, ezek a felháborodott önkormányzatok csak a FIDESZ-es<br />
önkormányzatok voltak. És mi nem kívántunk ebben a harcban részt venni. Sem<br />
az egyik oldalon, sem pedig a másik oldalon. Ami pedig azt illeti, hogy van-e<br />
valami félnivalónk, nincs félnivalónk ebben a témában. Tehát ha egyszer valaki<br />
megfigyelne bennünket, akkor se lenne félnivalónk, mert minden ami ebben a<br />
városban történik az nyilvános. És a nyilvánosságnak az erejét kibírja. Úgy hogy<br />
tisztelt képviselő úr nem kívánok ezzel a témával a továbbiakban foglalkozni.<br />
Palicz György, Hajzer László, Vinnai Győző.<br />
Palicz György: (képviselő) Most az üzletközpont megnyitásával kapcsolatban<br />
megjelent egy hatalmas nagy hirdetés a Művelődési Háznak az oldalában.<br />
Véleményem szerint ez ízléstelen dolog, közintézményen ekkora, vagy<br />
bármekkora hirdetést is elhelyezni, szeretném megkérdezni, hogy erre ki adott<br />
engedélyt és miért? Köszönöm szépen.<br />
Dr. Hajzer László: (képviselő) Természetesen nekem sincs személy szerint, de<br />
gondolom a többi frakció tagnak sincs oka félni. Tehát nem a félelem mondatja<br />
velem ezt a hozzászólást. Egyszerűen arról van szó, hogy az ízlésbeli dolog,
hogy mikor és mire hivatkozunk vissza. Tehát polgármester asszony már megint<br />
kimondta azt a bűvös szót, hogy ’98 és 2002 között is létezett. Valóban létezett.<br />
Ugye az a csúsztatási része ennek, hogy a titkosszolgálati védelem a hivatali<br />
apparátusokra vonatkozott. Van róla véleményem, de ezzel különösebben én<br />
nem akarok foglalkozni, hogy az állam az apparátusát hogyan ellenőrzi. Nekem<br />
az a problémám és a csúsztatás ebben van, hogy a választott tisztségviselőkre<br />
terjesztik ezt ki, tehát a népszuverenitás megtestesítői a választott képviselők. A<br />
népszuverenitás megtestesítőit maximum a választóiktól kell megvédeni. Én nem<br />
akarok ilyen bonyolult képekbe belemenni, de a hivatali apparátust, akit fizetnek,<br />
azt ellenőrizni kell, ha akarja a kormány. Még egyszer mondom, ez ízlésbeli<br />
dolog. Ez a változás arra vonatkozik, hogy a képviselőket akarják ellenőrizni és e<br />
tárgykörben a polgármester persze megteheti, hogy nem fogalmaz meg<br />
véleményt, de a polgármesternek kell szerződést kötni a titkosszolgálattal és én<br />
amiatt kérdezem ezt meg, mert szerződést kötni meg vagy lehet, vagy nem lehet.<br />
Tehát igennel vagy nemmel lehet rá válaszolni. Ha nem válaszolok rá, az ebben<br />
az esetben hogy is mondjam, felkérik az embert táncolni, hogy egy ilyen<br />
bonyolult képet alkalmazzak és sem igent nem mond, sem nemet nem mond, ott<br />
áll a kérő és nem tudja, hogy akkor fog-e táncolni vagy nem fog táncolni. Erre<br />
vonatkozik a kérésem. Köszönöm.<br />
Dr. Vinnai Győző: (képviselő) Szeretnék idézni egy mai cikkből, mert a két<br />
közgyűlés között történt, hogy a Korzó Üzletházat a belvárosi sétánnyal együtt<br />
átadták a nyíregyháziaknak és egy városlakó leveléből idéznék, a forrást is meg<br />
tudom adni, de most nem hozom nyilvánosságra, mindenki elérheti. Becsaptak<br />
minket. Ez a cikk címe. „Becsaptak, mert azt mondták, hogy lesz szép nagy<br />
szökőkút, és lett is. Bizonygatták, hogy a víztől nem is fog látszani a fém akármi<br />
– elnézést szó szerint idézem, ez van itt leírva, hogy akármi – látszik! Becsaptak,<br />
mert azt mondták, hogy mélygarázs lesz 10 – 15 üzlettel és 800 – 900<br />
parkolóval, végül készült 86 üzlet, és 600 parkoló. Tisztára szocreál építési<br />
móddal.” Idézet vége. Kérdéseim a következők. Kivel volt egyeztetve ez a<br />
szökőkút? Mert polgármester asszony nyilatkozatában azt mondta, hogy<br />
mindenkivel, én nem emlékszem, hogy a képviselő-testülettel lett volna. Sőt, az<br />
egyház képviselőit is megkérdeztem szombaton, tehát tessék majd erre figyelni,<br />
hogy tájékozódtam. Nem illik a környezetbe. Ön hogyan ítéli meg, hogy a<br />
környezetbe illik-e az a szökőkút, amely egy fém szökőkút, nagyon nehezen<br />
megállapítható, hogy mit ábrázol, én sem tudtam eldönteni addig, míg nem<br />
mondták meg, hogy ez egy életfa és 100 – 120 éves épületek környezetében,<br />
egy társszékesegyház előtt található, Korona, Városháza, Takarékpalota<br />
szomszédságában. És még valamit, amit a városlakók elmondtak, – kíváncsi<br />
vagyok az ön véleményére – hogy a kivitelezése ennek, nemcsak a szökőkútnak,<br />
egyáltalán a sétálóutcának kritikán aluli, állítják a városlakók vagy a városlakók<br />
egy része. Kérdezem önt, hogy ki a felelős azért, hogy az a szökőkút ide került,<br />
kivel és mikor egyeztettek és ön szerint illik-e a környezetbe vagy nem?<br />
Köszönöm szépen.
Felbermann Endre: (képviselő) Én a napirendnél szeretnék maradni és a kiadott<br />
írásos anyaggal kapcsolatban szeretnék kérdést feltenni. Tájékoztatót kaptunk a<br />
szociális és gyermekjóléti intézmények beszámolóiról, melynek értelmében a<br />
bizottság előtt, a szociális bizottság előtt az intézmények beszámoltak az éves<br />
munkájukról. Teljes körben megkaptuk ezt a tájékoztatót és ezzel kapcsolatban<br />
szeretnék kérdezni, hogy az Árpád utcai épület elbontásának az ügye hol tart?<br />
Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen, Nagy László.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Ha már újságidézeteknél járunk, akkor én csak<br />
egy sms-t hadd olvassak fel. „Nagyon szép a Korzó, köszi nektek, nagyon<br />
hiányzott már valami, ami még városiasabbá tesz bennünket”. Ez volt a lényege.<br />
Nem egyet kaptam ilyet, hanem sokkal többet. Tehát nemcsak az a fajta<br />
vélemény van, aki a nemtetszését fejezi ki, hanem vannak másfajta vélemények<br />
is. Amit én fontosnak tartanék a tegnapi nap kapcsán. Polgármester asszony<br />
jelezte már, hogy a részönkormányzatnak talán újra kellene gondolnia egy-két<br />
feladatot. Tanulságosnak tartom a tegnapi népszavazást.<br />
Tanulságosnak tartom azt a fajta hozzáállást, amit a részönkormányzat képviselt<br />
az elmúlt időszakban Oros esetleges leválásával kapcsolatban. Nyíregyháza<br />
<strong>Megyei</strong> Jogú Város Szervezeti és Működési Szabályzata II. fejezetének 4. § -<br />
ában van az eskü szövege, ami arról szól, így fejeződik be, hogy legjobb<br />
tudásom szerint, minden igyekezetemmel Nyíregyháza javát szolgálom. Azt<br />
hiszem, hogy megfigyelhető volt, hogy ez nem minden esetben volt így az elmúlt<br />
pár hétben. Az a kérdésem, – nem polgármester asszonyhoz – hogy nem<br />
gondolja-e a részönkormányzatnak a vezetője, képviselőtársunk azt, hogy<br />
ellehetetlenült a munkája a tegnapi népszavazás kapcsán? Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Márföldi István.<br />
Márföldi István: (képviselő) Nagyon röviden szeretnék reagálni arra, amit Nagy<br />
László fölvetett az előbb. Én azt gondoltam tegnap, amikor az eredményt<br />
meghallottam, hogy mi történt Oroson, hogy sem vesztesei, sem győztesei<br />
nincsenek ennek az úgymond leválási szándéknak. És elég nehéz ilyen szavakat<br />
ezután hallani. És most is reménykedem abban mint külterületi képviselő, hogy<br />
azok, akik most netalán vesztesek voltak és idézőjelbe teszem ezt a szót, azok<br />
az önkormányzat jövőbeni intézkedései kapcsán, illetve a városvezetés<br />
intézkedései kapcsán is győzteseknek fogják érezni magukat. És senkinek sem<br />
kell szemlesütve végigmenni Oros, vagy Nyíregyháza utcáján, annak, aki esetleg<br />
le akart, vagy a leválókat támogatta. Ez az egyik oldala a dolognak. A másik<br />
oldala, mint külterületi önkormányzati képviselő az utóbbi időben kicsit magam is<br />
úgy érzem, hogy a külterületek nem igazán fontosak fejlesztés szempontjából a<br />
városvezetésnek, illetve a városvezető koalíciónak. Nem lehet mindent a
szennyvízzel megmagyarázni. Vannak más dolgok is, amik a külterületeken élő<br />
városlakók, állampolgárok, választópolgárok életkörülményeit javítják, vagy<br />
rontják. Én nagy tisztelettel kérném a város vezetésétől, polgármester asszonyt,<br />
alpolgármester urakat, ne próbáljunk most bűnbakot keresni. Próbáljunk meg<br />
dolgozni és azt kérem, hogy nagyobb figyelmet tessék fordítani a külvárosi<br />
területeknek a fejlesztésére. És valószínű, hogy akkor senkinek eszébe nem fog<br />
jutni még egyszer az, hogy ilyen dolog történjen mint ami most Oroson történt.<br />
Tisztelettel kérem, hogy amit kértem gondolják meg és fontolják meg. Köszönöm<br />
szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Jeszenszki András, Nagy Károly.<br />
Jeszenszki András: (képviselő) Én azt gondolom, hogy az orosi népszavazás<br />
kapcsán kétféle viselkedést láthattunk Nyíregyháza városban az elmúlt hetekben.<br />
Egyrészt egy erőteljesen érzelmi alapon politizáló csoportot, akik mint ahogyan<br />
kiderült, jelentős kisebbséget képviselnek egyébként, másfelől pedig láthattuk a<br />
városvezetés politizálását, korrekt, tényekre alapuló és helyzetelemzésre alapuló<br />
lakossági fórumokon. Azt gondolom, hogy beszédesek ezek az adatok, hiszen<br />
64,4%-kal szemben 35,6% áll. Ezek az adatok pedig azt mutatják, hogy a<br />
nyíregyházi városvezetésnek felelősségteljes a munkája, nem hiábavaló ez a<br />
munka és egyébként ezt a helyiek egyértelműen elismerték.<br />
Azt gondolom egyébként egy olyan körzet képviselőjeként, ahol kül - és belterület<br />
egyaránt található, illetve belvároshoz tartozó és külső városrészhez tartozó<br />
problémákkal egyaránt szembe kell nézzek, hogy ez a vita, a külterület, belterület<br />
fejlesztése, rendszeresen előkerül itt a közgyűlésen és úgy gondolom, hogy nem<br />
igazán tudjuk egymást meggyőzni ebben, pedig az adatok beszédesek. Érdemes<br />
megnézni a költségvetési beszámolót, érdemes megnézni az elmúlt évek adatait.<br />
Én magam jó néhányszor végigsoroltam már és nem akarom most végigsorolni<br />
azt a sort amelyben végigtekinthetünk az ivóvízfejlesztéstől kezdve az<br />
útfejlesztéseken keresztül jó néhány területen, amely valóban a külterületeket<br />
érintette. A felelősség kérdése egyébként nagyon érdekes ezzel a<br />
népszavazással kapcsolatban, hiszen valóban, ahogy Nagy László mondta, a<br />
FIDESZ soraiban is többen politizáltak, akik Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
szolgálatára tették le az esküt és bár kétarcúságot láthatunk soraikban, hiszen<br />
nyilatkozataikban folyamatosan tagadták a részrehajlást, folyamatosan úgy<br />
nyilatkoztak a FIDESZ politikusai, hogy nem kívánnak véleményt nyilvánítani.<br />
Ugyanakkor aktív szerepvállalóik a közgyűlési illetve a közgyűlést segítő<br />
bizottsági munkában azok, akik részt vettek egyébként ennek a népszavazásnak<br />
az előkészítésében. Én azt gondolom, hogy ettől függetlenül ezt magunk mögött<br />
kell hagyni, a jövő felé kell tekintenünk, az a célunk, hogy Nyíregyháza együtt és<br />
közösen fejlődjön és nagyon köszönjük az orosiak felelősségteljes döntését.<br />
Köszönöm szépen.
Nagy Károly: (képviselő) Én is mint külterületi, peremkerületi képviselő<br />
szeretnék néhány megjegyzést tenni a szavazáshoz. Előtte beszélgettünk sok<br />
emberrel, várható volt ez az eredmény. Várható volt, hiszen ugyanabban a<br />
hajóban evezek nem csak én, hanem Borbánya is, Újkistelekiszőlő is, mindenütt<br />
van a külső peremkerületeknek egy része, amelyik felvetette a leválás<br />
gondolatát. Én ezt már jeleztem is többször, ott, ahol bokáig járnak a sárban,<br />
ahol nincs vízelvezetés, nincs út, persze, hogy le akar válni, mert a szomszéd<br />
településre hivatkozik, ahol mindenütt már aszfaltút van, meg minden. Tehát arra<br />
kellene itt vigyáznunk, már a kampány alatt is mondtam, hogy nincs reális esélye,<br />
nálunk se válna le Sóstó. De a külső területekkel bizony állandóan panasszal<br />
vannak tele, állandóan jön a telefon, nézzem meg, hogy milyen pocsolyába megy<br />
a szivattyú, szívja a vizet nagyobb esők esetében. Tehát én azt szeretném<br />
mondani, hogy valóban nagyobb gondot kellene fordítani egy kicsikét a<br />
peremkerületekre. Valahogy mindig úgy van, igaz, Sóstó – Sóstóhegy is szépen<br />
fejlődik, kap pénzt, de felemészti a Sóstó – Sóstóhegy központja a Sóstó. Ahogy<br />
kifelé megyünk annál inkább fogy a pénz és ez évek óta így megy. Most itt van<br />
kapunk megint úthálózatra, javításra, fejlesztésre, de viszont azok a részek, amik<br />
nagyon elhanyagoltak nem lépnek tovább. És ha ebben az ütemben fejlődik a<br />
peremkerület, akkor 20 év múlva, 30 év múlva sem lesz ott normális út, járda és<br />
csapadékvíz elvezetés. Nem szabad haragudni azokra, akik le akartak válni,<br />
megmagyaráztam nekik, hogy miért nem lehet. Miért nincs rá esélyük, de erről<br />
igenis tudni kell a városvezetésnek, hogy ezeken a területeken nagy az<br />
elégedetlenség. Köszönöm szépen.<br />
Dr. Tirpák György: (képviselő) Először is Nagy László alpolgármester úr<br />
kérdésére szeretnék én válaszolni. Nem illik tudom kérdéssel válaszolni, de<br />
megkérdezem én, hogy ha sikeres lett volna ez a népszavazás, most én is<br />
feltehetném itt a kérdést, hogy a város vezetése mikor akar lemondani?<br />
Mert így szólt ez a kérdés, hogy nem érzem-e magam, nem érzem magamat,<br />
valahogy nem is így hangzott el ez a kérdés a kampány során. A kampány során<br />
elmondta polgármester asszony azt, hogy bizonyos mértékben elhanyagolták<br />
Orost. Elhangzott. Elhangzott ez a kérdés. Elhangzott az is, hogy bizonyos<br />
fejlesztéseket illetően jobban lenne biztosítva a fejlődés. És akkor elmondanám a<br />
részönkormányzatnak a szerepét ebben a dologban. Amikor megalakult ez az<br />
előkészítő bizottság tulajdonképpen az volt a feladata, hogy megvizsgálja annak<br />
a feltételeit, hogy van-e jogi, műszaki és gazdasági lehetőség arra, hogy Oros<br />
visszanyerje az önállóságát. Ezt az elképzelést akkor a részönkormányzat<br />
támogatta. Ezt követően, közel egy éves munka után letettek egy anyagot az<br />
asztalra, amelyről az volt a városvezetésnek a véleménye, hogy megalapozott,<br />
szakszerű és tartalmas anyag. Ezzel kapcsolatosan a részönkormányzat is<br />
elmondta a véleményét, ő is így ítélte meg. Úgy ítéltük meg mi is, elmondtuk azt<br />
is, hogy úgy látjuk, hogy Oros fejlődése önállóan jobban lenne biztosítva. Ezzel
Oros jobban járna és Nyíregyháza sem járna rosszabbul, hiszen vannak olyan<br />
restanciák, amelyeknek az elmaradásának a tényéről, illetve megvalósításáról<br />
polgármester asszony ígéretet is tett a kampány során, amelyek olyan<br />
fejlesztések, beruházások, amelyek nem terhelnék Nyíregyháza költségvetését.<br />
És tulajdonképpen a részönkormányzat végig arra kérte az embereket, hogy<br />
menjenek el szavazni, és éljenek a demokrácia adta lehetőségeikkel.<br />
Alakulhatott volna másképp is ez a szavazás és akkor már a kérdést is<br />
tulajdonképpen nemcsak a saját, hanem az Előkészítő Bizottság véleményét<br />
mondom el én, tudta azt mindenki Oroson, hogy ez tulajdonképpen egy Dávid<br />
harca lesz a Góliáttal. Tudta mindenki, hogy milyen óriási médiafölényben van<br />
Nyíregyháza város vezetése, élt is ezzel a médiafölénnyel. Így gondolom<br />
mindenképpen. Meg kell nézni azokat a szereplési lehetőséget, meg kell nézni<br />
azt médiafelületet, hogy milyen lehetőséget biztosítottak a városvezetésnek, és<br />
százalékos arányban hogy oszlik el ez el. 10 – 90%, 15 – 85%, 20 – 80%, ezen<br />
lehet vitatkozni. Úgy gondolom, hogy sem az esélyegyenlőség, sem a<br />
kiegyensúlyozott tájékoztatás nem volt biztosítva. Mindezek ellenére azt mondja<br />
az Előkészítő Bizottság, azt mondják azok az emberek is akik az igen mellett<br />
álltak, azt mondjuk, hogy tiszteletben tartjuk az embereknek a véleményét. És<br />
természetesen azon dolgozunk, hogy valahogy az az ellentét, vagy az a<br />
véleménykülönbség, ami markánsan megnyilvánult most a népszavazás során,<br />
tehát az új részen lakók és a régi részen lakók között, azon valamit enyhíteni kell<br />
meg változtatni kell. Tehát, hogy tulajdonképpen az ún. régi Oros és az új Oros<br />
szét van szakadva. 30 év alatt nem volt olyan településrendezés, olyan<br />
településfejlesztési elképzelés, vagy koncepció, hogy valahogy ezt a két<br />
településrészt közelebb hozzuk egymáshoz. Valamit megvalósítsunk úgy, hogy<br />
legyen biztosítva az átjárhatóság, tulajdonképpen a két településrész között. Van<br />
egy posta bent a régi részen, ahol nem tudjuk a posta vezetésével és az előző<br />
részönkormányzati vezető sem tudta azt elérni, hogy úgy legyen már nyitva ez a<br />
posta, hogy akik munkából hazamennek, azok el tudjanak menni, vagy reggel is<br />
tulajdonképpen oda tudjanak menni. Nem tudtuk ezt elérni. Volt itt erre ígéret,<br />
hogy lesz majd itt benn egy postahivatal ezen a részen. Volt ígéret sok mindenre,<br />
ami úgy gondolom, hogy nem valósult meg és az orosi emberekben talán az<br />
identitás is, a lokálpatriotizmus mélyebben gyökerezik tulajdonképpen. Mindenki<br />
elfogadja, ez a világ legtermészetesebb dolga és azon vagyunk, azon leszünk,<br />
hogy valamelyest ez a két településrész közötti nézetkülönbség, vagy<br />
szétszakadás változzon.<br />
Azt viszont nem tudjuk elfogadni, amikor az utolsó napon mondjuk Orosiak<br />
Nyíregyházáért civil szerveződés – ez egy nem létező civil szerveződés – vagy<br />
éppen névtelenül egy másik sárga kétoldalas újságot bedobnak az orosi<br />
embereknek és ebből én szeretnék néhány tételt idézni. Több mint 120 millió<br />
forintot fog felemészteni adóinkból az orosi hivatali apparátus fenntartása, lehet,<br />
hogy az új orosi önkormányzat ezért idővel eltörölni kényszerül azt az<br />
adókedvezményt, akik most adókedvezményt kapnak Nyíregyházától. Lehet,<br />
hogy távolsági buszjárattal kell majd bejárni Nyíregyházára dolgozni és így két
érlet árát kell havonta megfizetni. Ugye ez tisztázva lett, hogy ez nem így van<br />
és erre a Gazdasági, Közlekedési Minisztérium meg a VOLÁN Vállalat is<br />
nyilatkozott. Tudja-e, hogy milyen ingatlanárak lesznek? Hasonlítják még itt<br />
Nyírturához is meg Kálmánházához az ingatlanárakat. Nem lesz bölcsődei<br />
ellátása az orosi kisbabáknak, mert Oroson nincs bölcsőde, nem lesz garantált<br />
nyíregyházi óvodákban az elhelyezés. A nyíregyházi szociális ellátásban az<br />
orosiak nem biztos, hogy részesülhetnek. Hát úgy gondolom, hogy ezek olyan<br />
riogató tények voltak, amelyek alapvetően, – ebben biztosak vagyunk –<br />
alapvetően befolyásolták ennek a népszavazásnak az eredményét. Nem tudjuk,<br />
hogy kik állnak e mögött, én bízom benne, hogy idővel meg fogjuk tudni és az<br />
Előkészítő Bizottság is meg fogja tudni. Mert az, hogy az új orosi részen olyan<br />
fölénnyel szavaztak az emberek csak azért, hogy ők nyíregyházinak vallhassák<br />
magukat a nemek mellett, azt el tudja az ember fogadni. Az, hogy az orosi<br />
iskolában lévő szavazókörben is többségbe kerülnek a nemek, az mind ennek a<br />
riogató kampánynak a következménye. Nem gyanúsítjuk a városvezetést azzal,<br />
hogy bármi köze lenne, de tény az, hogy ez a városvezetőknek a szájíze szerint<br />
keletkezett. Meg volt Oroson ugye a részönkormányzati választás, én is<br />
elmondtam a falufórumon is, hogy sajnáljuk azt, hogy csak a Kezdő utcával<br />
bezárólag lakik az új képviselőnk. Jó lenne az új részről is. Ezt szolgálta az<br />
elmúlt évben mindazok a rendezvények, amivel próbáltuk az orosiakat<br />
összefogni. Nyitottak vagyunk erre a kérdésre. De ha már itt tartunk, tettünk mi<br />
egy előterjesztést az ún. gyűjtő utak nyitásával kapcsolatosan. Nem járta be azt<br />
az utat, amit az SZMSZ szerint be kellett volna járni egy ilyen részönkormányzati<br />
előterjesztésnek, hanem megválaszolta a főépítész úr, ugyanazon elvek alapján<br />
elutasította, vagy ugyanazon állítások szerint, véleménye szerint, amint előzőleg<br />
elmondott. Tehát én úgy gondolom, hogy az orosi emberekben talán joggal<br />
vetődött fel ez a kérdés, és úgy gondolom, hogy polgármester asszony is<br />
elmondta, hogy számít az Előkészítő Bizottság munkájára. Számít talán azokra a<br />
tapasztalatokra, elvekre is, számít rájuk a külterületekre vonatkozó fejlesztések<br />
során. Én úgy gondolom, hogy ezzel élni fog.<br />
Palicz György: (képviselő) Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Közgyűlés!<br />
Tisztelt Jeszenszki képviselőtársam! Azért a frakciónk nevében ezt szeretném<br />
visszautasítani, hogy itt a frakcióból valaki azért kampányolt volna, hogy Oros<br />
elszakadjon. Ha valaki ismeri a politikai realitásokat és megnézi a 2006-os<br />
választási térképet akkor tudja ezt. Mondja valaki, vagy mondjon Ön egy indokot,<br />
hogy a FIDESZ-nek miért lett volna jó, hogyha elszakad Oros? Ez annyira<br />
abszurd dolog. A másik, hogy az egyik bizottsági ülésen épp az önök egyik<br />
képviselője mondta azt, nem tudom szó szerint idézni, de ez volt az értelme,<br />
hogy ha az orosiak menni akarnak akkor hadd menjenek, legalább az ő belvárosi<br />
körzetében több pénz marad. Ezt az orosi leválást az orosi lokálpatrióták<br />
készítették elő, akiknél ez egy olyan érzelmi kérdés volt, amit ők fontosnak<br />
tartottak.
Ebből politikai ügyet csinálni a pártok között, hogy most bárkinek bármilyen<br />
felelőssége lenne ebben, akár annak az oldalnak, akár ennek az oldalnak az<br />
nem igaz. Megpróbáljuk úgy kezelni mint politikai kérdést, politikának ehhez<br />
semmi köze. Orosi lokálpatrióták kezdeményezték, a saját településrészükért<br />
aggódó emberek és ebben semmi politikát ne keressünk. Köszönöm szépen.<br />
Lengyel Károly: (képviselő) Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Közgyűlés!<br />
Megszólalok, mert a külterületi képviselők közül már szinte mindenki szólt. Én<br />
azért azt gondolom, hogy ennél árnyaltabb a kép a külterületeken, hiszen én is<br />
külterületi képviselő vagyok a 14. körzetben. Én azt gondolom, hogy ebben az<br />
esetben nem teljesen igaz az, hogy a politikai paletta melyik oldalán ül valaki,<br />
hogy éppen koalícióban külterületi képviselő, vagy ellenzékben külterületi<br />
képviselő. Hogy ha összehasonlítom Orost, a mostani Orost Butykával, vagy<br />
Mandával, vagy Felsősimával, akkor azt elmondhatom és gondolom, hogy így<br />
van, hogy Oros jelenleg is jobb állapotban van, de mind emellett sem a<br />
butykaiak, sem a rozsrétiek, sem a mandaiak, sem a felsősimaiak nem akarunk<br />
leválni Nyíregyházáról. Természetesen, hanem azt az utat látjuk és azt az utat<br />
gondoljuk, hogy ennek a városnak az energiájából, a lehetőségeiből minél többet<br />
szeretnénk kiaknázni és odavinni. Igenis azt gondolom, hogy mindegy, hogy a<br />
politikai paletta, egy szinten mindegy, hogy a politikai paletta melyik oldalán ül a<br />
képviselő és én ezt mondhatom, nemcsak a magam munkájára, hanem a Jászai<br />
Menyhért képviselőtársam munkájára is. Most lehet, hogy nehéz helyzetben lesz,<br />
hogy megdicsérem, de azt gondolom, hogy az ő munkája például Nyírszőlőt is<br />
előre mozdítja. Mert nem biztos, hogy az a jó, hogy az ellenzéki képviselő mindig<br />
ellendrukker is. Itt van egy csapda, mert akkor, ha mindig ellendrukker, akkor<br />
nem nagyon tudja fejleszteni saját területét. Ha normális dolgokban tudunk közös<br />
pontokat találni, akkor mennek azok a dolgok előre. Butykán most május 1-én át<br />
fogunk adni egy játszóteret, új játszóteret, ami a pihenő parknak egy része. Ezen<br />
túlmenően ugyanezt a dolgot szeretnénk megcsinálni Mandán is és Felsősimán<br />
is. És komoly tárgyalások folynak a csapadékvíz elvezetésről, a szennyvíz<br />
programmal összekapcsolva és új utakkal, azt gondolom, hogy nagyon szép<br />
városi, külvárosi részek lesznek ezek a részek. Én azt gondolom, hogy ez<br />
minden egyes területen, Kistelekiszőlőben, ami egyébként beljebb van, Oroson<br />
nyilvánvalóan elérhetőek, hiszen ezért azt gondolom, hogy csak dolgozni kell.<br />
Oda kell menni egy kicsit a képviselőnek, nyilván exponálni kell magát, mutatni<br />
kell magát és tenni a dolgát. Úgyhogy ezért én azt mondom, hogy egyrészt én<br />
nem fogadom el, hogy a külterületi helyeket és körzeteket ez a koalíció nem<br />
fejleszti, mert igenis fejleszti. És én azt gondolom, hogy partnerek vagyunk a<br />
koalícióban az ellenzéki képviselők fejlesztési kérelmének is. Köszönöm szépen.<br />
Jeszenszki András: (képviselő) Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt<br />
Közgyűlés! Tisztelt Palicz képviselőtársam! Én csak egyetlen dolgot szeretnék<br />
Öntől kérni, azt, hogy ne forgassa ki a szavaimat és próbáljon meg arra reagálni,<br />
amit mondtam, hiszen én nem azt mondtam, hogy itt a közgyűlésben folytattak<br />
Oros leválása mellett szóló politikát. Én azt mondtam, hogy kényesen figyelve<br />
arra, hogy a médiában szóló politizálásban még véletlenül se essenek ebbe a
hibába, azonban az egyértelmű, hogy az Önök külső bizottsági tagja illetve az<br />
Önök egyik közgyűlési tagja ebben a szervező munkában tevékenyen részt vett<br />
és ezt nehéz lenne letagadni. Köszönöm szépen.<br />
Szokol Tibor: (képviselő) Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt<br />
Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy ilyenkor megszólalni, amikor egy óra<br />
eltelik, egy jól koreografált táncrend szerint folytatott dolog, ez mind azért van,<br />
hogy a város lakossága a TV-n keresztül lássa ezt a szereplést. Van sok jogi<br />
alapja is, vagy sok valóságos alapja. De egyébként nem ezért szólok, hanem<br />
azért szólok, mert a Bencs iskola témája szóba került és a minap a VOLÁN-nal<br />
más jellegű tárgyalást folytattunk, vagy folytattam és szóba került, tehát figyelem<br />
felhívásul mondom, hogy következik az iskola beüzemelése, átadása, és<br />
célszerű lenne az autóbusz közlekedésről tárgyalni.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Jánócsik Csaba.<br />
Jánócsik Csaba: (képviselő) Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Közgyűlés!<br />
A két közgyűlés között történt eseményekről szeretnék még egy pár szót<br />
mondani. Bizonyára emlékeznek képviselőtársaim arra, hogy a december 17-i<br />
közgyűlésen én arról beszéltem, hogy a képviseleti demokrácia számomra egy<br />
nagyon fontos dolog, mert a rendszerváltás egyik legfontosabb intézménye a<br />
népfelség elve alapján és megkifogásoltam azt, hogy vannak olyan személyek,<br />
akik hangos lármájukkal nem hagyják, hogy én a képviseleti demokráciában rám<br />
ruházott jogokkal éljek. Ezek az emberek feljelentettek engem és Csabai<br />
Lászlónét, nehezen élték meg azt, hogy véleményemet én kifejtettem ebben a<br />
teremben. A bíróság hozott egy döntést, egy végzést, amelyben megszünteti ezt<br />
a büntető eljárást, nem vagyok bűnös, sem én, sem Csabai Lászlóné, a<br />
véleményünk nem sértett meg másokat, nem rágalmaztunk másokat, egy<br />
jelenséget kifogásoltunk meg, és én azt kérem képviselőtársaimtól, hogy bátran<br />
éljenek a képviselői mandátumukkal, ne féljék azt, hogy esetleg verbálisan<br />
agressziót követnek el önök ellen. Ne rettenjenek meg attól, hogy esetleg<br />
megfenyegetik, netalán tán fehér port tartalmazó borítékot kapnak. Netalán<br />
Molotov koktélt dobnak az önök házára, vagy betörik az ablaküvegüket, hát nem<br />
kell félni. A demokrata nem fél. De nem is szabad hallgatni. Nem szabad<br />
hallgatni és én azt szeretném kérni tisztelt képviselő-társaimtól, hogy ha ilyen<br />
kérdések napirendre kerülnek, akkor ne kacsintsanak össze cinkosan, ne<br />
hunyjanak szemet a dolgok felett, nevezzék nevén a dolgokat. Mert azok<br />
számomra egyértelműek. És én azt gondolom, hogy bennünket nem azért<br />
küldtek ide, hogy asszisztáljunk, és nem azért küldtek ide, hogy kikapcsoljuk a<br />
szavazógépeinket, hanem azért, hogy szavazzunk. Mert a szavazat is egy<br />
döntés, egy véleményformálás. Tehát én bátran bíztatom önöket, hogy<br />
legközelebb, ha ilyen kérdés terítékre kerül, ne kapcsolják ki a gépeiket, merjék<br />
vállalni a döntéseiket. Én vállaltam, elmondtam, a bíróság szerint én nem vagyok<br />
bűnös. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Palicz György kérdésére elmondom, amikor<br />
megkeresték a Művelődési Ház vezetőjét és engem is megkérdeztek én is azt<br />
mondtam, hogy lehet róla szó. Én magam nem gondoltam, hogy ekkora plakát<br />
kerül oda és azt gondolom, hogy ez az utolsó alkalom, hogy ezt megengedjük.<br />
Mert nagyon jó pénzt kapott ezért a Művelődési Ház bartellben, de azt gondolom,<br />
hogy ezt most letudtuk, van egy megállapodás, már nem tudjuk visszavonni, de<br />
nem fogjuk máskor engedni. Úgyhogy nincs ebben köztünk véleménykülönbség.<br />
De tudtam róla, nem akarom letagadni, hogy én magam is hozzájárultam, én<br />
magam nem gondoltam, hogy ez ekkora plakát lesz.<br />
Hajzer László képviselő úrnak. Képviselő úr, ha majd megjelenik nálam valaki aki<br />
ezt akarja csinálni és elmondja, hogy miért, és én úgy ítélem meg, hogy ez a<br />
város érdekét szolgálja, akkor meg fogom engedni és meg fogom vele kötni a<br />
szerződést. Ha úgy ítélem meg, – függetlenül attól, hogy bármelyik oldal vagy a<br />
Hivatal bármely dolgozója lehet ebben a dologban érintett – akkor hozzá fogok<br />
járulni a titkosszolgálati eszközökhöz. De miután nem kérdeztek meg, nincsen<br />
ügy, ezért nem tudok az Ön kérdésére válaszolni, mert egy nem létező ügyre,<br />
nem tudom, hogy fogok viselkedni. Mert fogalmam nincs, miután az elmúlt 20<br />
éves munkálkodásom során soha ilyen téma nem merült fel, fogalmam nincs,<br />
hogy milyen ügyek merülhetnek fel. Vinnai Győző. Tisztelt Képviselő úr, ha ön<br />
vissza emlékszik tudja, hogy 2007. február 7.-én behoztuk a Dózsa György út<br />
tervét a közgyűlésre. Itt volt a közgyűlésen. Ha ön visszaemlékszik, ezt a tervet<br />
kb. 6 hónappal a megvalósítás előtt kitettük nyilvános vitára, sem ön, sem<br />
képviselőtársai közül senki nem keresett meg azzal a dologgal, de a testületi<br />
ülésen sem szóltak önök ellene, hogy ezzel valami bajuk volt, bajuk lenne. Én<br />
szóltam ellene, nekem volt bajom, én ebben egyezető tárgyalást folytattam, a<br />
Műemléki Tervtanács tárgyalta, igenis, az egyházzal volt egyeztetés, volt. Ne<br />
haragudjon, de volt, a püspök úr jelenlétében. Meg fogom kérni, hogy<br />
szembesítsen ebben. Én mentem át a püspök úrhoz, és megkérdeztem, hogy<br />
hozzájárulnak-e. És a püspök úr azt mondta, hogy igen. És volt tanúm is,<br />
úgyhogy tudok tanút hozni, és én nem feltételezem, hogy bármelyik egyházi<br />
vezető nem mondana igazat, tehát nyugodtan megkérdezheti a püspök urat és<br />
Mátyás atyát is, mert mind a ketten ott voltak és Tassi Tamás volt ott, amikor<br />
rájuk kérdeztem és megkérdeztem, hogy engedhetem-e tovább ezt a programot,<br />
és azt mondták, hogy igen. És a Műemlék Felügyelőség kifejezetten kérte az én<br />
igényemmel ellentétesen, hogy egy semleges dolog kerüljön ide. Én sem örülök<br />
neki, nem nagyon tetszik nekem ez a szökőkút, de én azt gondolom, hogy kell<br />
várni egy évet, meg kell várni, hogy az emberek befogadják-e, vagy nem<br />
fogadják. Az emberek, ha úgy döntenek, hogy nem fogadják be, akkor semmi<br />
gond, le kell venni, el lehet máshová tenni és lehet helyette tenni másikat. De azt<br />
gondolom, hogy az, hogy egy olyan embernek a cikke legyen mérvadó a mi<br />
döntéseinknél, akinek egyébként ebben a városban semmi nem tetszik, én<br />
ismerem, hiszen minden hozzászólását elolvasom, azt gondolom, hogy ez nem<br />
lehet mérvadó egy képviselőnek. Egy képviselőnek kell tudnia hogy mondjam a
pozitív és a negatív dolgokat együtt értékelni. És természetesen most semmit<br />
nem akarok tenni a Dózsa György út témájában, mert nincs tennivalónk ebben a<br />
témában. Felbermann Endre képviselő úrnak mondom, hogy a legjobb tudásom<br />
szerint holnap 10 órakor kezdődik a bontása az Árpád utcai épületnek.<br />
Megígértük, – 9 órát mond a cég, ő jobban tudja – megígértük az embereknek, le<br />
kell bontani, virágoskertet szeretnénk oda tenni, az a lakosság, aki ezt 10 évig<br />
elviselte, az megérdemli, hogy szép környezet legyen előtte. Nagy László<br />
képviselő úr. Azt gondolom, hogy a felvetés nem volt teljesen jó, én úgy<br />
gondolom, hogy a dolognak úgy kellene most működnie, hogy Tirpák képviselő<br />
úr kezdeményezze egy lakossági fórumon, hogy a Nyíregyházához közelebb eső<br />
részek jelöljenek a részönkormányzatba tagokat és nincs annak semmi<br />
akadálya, hogy ne 5 vagy 7 tagú legyen az a testület. Az lehet több is, az SZMSZ<br />
–t lehet módosítani és akkor az arányos képviselet megvalósul Oros egészében.<br />
Márföldi István képviselő úr. Én nagyon vigyáztam végig, hogy lehetőleg minél<br />
kevesebb pártpolitika kerüljön az orosi előkészületbe, vagy a kampányba és<br />
lehet azt mondani, hogy aránytalan volt a kampány, de Oros fél éve kampányol,<br />
mi meg 3 hete.<br />
Mert mi február, március közepénél előbb nem szólaltunk meg. Nem szólaltunk<br />
meg, nem csináltunk fórumot, nem szólaltunk meg, az utolsó 3 hétben szólaltunk<br />
meg, az utolsó 3 hétben csináltunk fórumot és nem reagáltunk olyan kérdésekre,<br />
amire szívesen reagáltunk volna. Nem reagáltunk arra a kérdésre, amikor azt<br />
mondták, hogy keresztre feszítik azt, aki nem Oros leválását akarja. Azt<br />
gondolom, hogy a megjegyzés is méltatlan volt, mert, hogy egyébként nem ilyen<br />
volt a viselkedésünk. Nem reagáltam arra a kérdésre, amikor mintegy úgy<br />
keresték az 56 millió forintot a 41-es út korszerűsítésnél, mintha azt elloptuk<br />
volna, pedig úgy gondolom, hogy erre lehet, hogy erősen kellett volna reagálni.<br />
Elmúlt, vége a kampánynak. Dolgozni kell. És azt gondolom, hogy ennek az<br />
eredményeként egy jó együttműködéssel egy olyan helyzetet kell teremteni, hogy<br />
azt érezzék azok is, akik most igennel szavaztak, hogy nem volt rossz döntés az<br />
a döntés, amit Orosnak a lakossága 2/3-os többséggel hozott. Jeszenszki<br />
András. Ő mindig ilyen élő lelkiismeret, aki el szokta mondani, hogy mi történik a<br />
külterületen, mert neki van külterülete is és belterülete is. És el tudom képzelni,<br />
hogy milyen nehéz lehet neki, mint ahogy nekem is nagyon nehéz, hogy<br />
eldöntsem, és azt mondom, hogy ez az egyik legnehezebb kérdés ma ebben a<br />
városban, hogy a panelprogramot segítsük, vagy a külterületen utat építsünk.<br />
Mert ez az igazán, ami egymással vetekszik, a két kérdés. És ez egy nagyon<br />
valós alternatíva, hogy melyiket preferáljuk. Mind a kettőt kellene egyszerre,<br />
ugyanabban az arányban nem tudjuk ezt megtenni. Azért döntött a testület úgy,<br />
hogy bármennyire is van 6000 igénylő a panelprogramra, nem vállalunk többet a<br />
következő három évben csak 3000-et, mert nem lehet minden pénzt odaadni,<br />
oda kell adni a külterületek lakosságának is. Azért, hogy járda legyen, hogy út<br />
legyen, hogy normális körülmények között tudjanak dolgozni. Úgyhogy<br />
Andrásnak a hozzászólása ebből a szempontból helyén való, mert ő és még<br />
néhány társa abban a helyzetben van, hogy egyszerre van belvárosi lakótelepi
észe és van külterületi része is. Nagy Károly képviselő úr. Én tegnap is voltam<br />
Sóstóhegyen. Legyen büszke Sóstóhegyre. Legyen büszke. Gyönyörű. Az pedig,<br />
hogy egy zártkertből nem tudunk egyik napról a másik napra minden<br />
infrastruktúrával ellátott lakóterületet csinálni, ez meg egy teljesen természetes<br />
dolog. Hiszen a legnagyobb gondunk Sóstóhegyen azon a részen van, ahol az<br />
utóbbi időben van arra lehetőség, hogy új lakások épüljenek és egyébként az<br />
igény egyre inkább bővül, hogy újabb és újabb lakás épüljön. Tehát én azt<br />
gondolom, hogy mint ahogy Oroson, Sóstóhegyen is be tudjuk a szennyvizet<br />
vezetni, meg fogjuk tudni az utat is építeni és minden évben fogunk – mint ahogy<br />
most is van a költségvetés módosításában – újabb és újabb utakat építeni.<br />
Annyira jó kettőnk között a kapcsolat meg a város vezetésével a kapcsolat,<br />
őrizzük meg ezt a fajta hangnemet is. Próbáljunk közösen együtt dolgozni. Tirpák<br />
György felvetésével kapcsolatban. Én láttam a sárga szórólapot, amit Ön<br />
mutatott azt nem láttam, de szívesen veszem, ha megmutatja. De azt tudomásul<br />
kell venni, hogy az Oroshoz közel eső rész sohase akarta, a nagy többség ott<br />
sohase akarta, hogy leváljanak Orosról. És szerintem későn, kapkodva fogtak<br />
össze, hogy ha egy ilyen anyag megjelent. Az meg, hogy a városnak az anyagát<br />
használták fel, nyilvános volt, elmondtuk, tehát benne volt az újságba, azt<br />
gondolom, hogy abban én nem látok igazán semmi problémát. És nekem<br />
személy szerint végig jó kapcsolatom volt az Előkészítő Bizottsággal, én ezt<br />
szeretném megőrizni. Én komolyan azt gondolom, hogy le kell ülnünk, végig kell<br />
beszélni, el kell dönteni, hogy mi legyen az orvosi rendelővel. Ugye Önök sem<br />
voltak egyetértésben. Ön azt mondta, hogy lehet hogy gyógyszertár, az<br />
Előkészítő Bizottság azt mondta, hogy szó sem lehet róla.<br />
A mi szakmai irodánk azt mondta, hogy le kell bontani, mert van egy gyönyörű<br />
telek, azt nem szabad azzal a régi épülettel elrontani. Ez három vélemény.<br />
Ebben a három véleményben vergődik a polgármester. Azt gondolom, hogy<br />
ebből a három véleményből egy véleményt kell csinálni, azt, ami az orosiak<br />
számára a legjobb, és utána senki sem beszél ki ebből a dologból. Sajnálom azt<br />
a sok időt, meg azt a némi pénzt is amit erre a dologra ráfordítottunk, de a<br />
demokrácia az pénzbe kerül, és én azt gondolom, hogy ha ez a demokratikus<br />
összefogás ez nem a haragra, hanem az együttműködésre fog fordítódni a<br />
következő időszakban, akkor ebből még akár jó is kisülhet. Lengyel Károly<br />
képviselőtársammal teljes mértékben egyetértek. Azt tudom mondani, hogy<br />
amikor a fél megyében bezárták a kultúrházakat, mi a bokortanyákban<br />
kultúrházakat nyitottunk. ’90 – ’94 között az összes külterületi kultúrházat bezárta<br />
az önkormányzat. ’96-ban újra nyitottuk a kultúrházakat. Ma nem úgy működik<br />
ahogy szeretnénk, szeretnénk ha jobban működne, és ezért újra fogjuk indítani<br />
ezeknek a szervezett dolgait. Olyan elmaradásunk volt ivóvíz témában, ami<br />
szinte hihetetlen, hogy több mint 500 millió forintot költöttünk az elmúlt években,<br />
nemcsak a bokortanyák, hanem a külső városrészek ivóvíz programjára. Állami<br />
támogatás nélkül. Én azt gondolom, hogy ez is egy komoly teljesítmény. És ha<br />
most tovább tudunk lépni a szennyvízzel és az úttal, akkor ez Kistelekiszőlő, meg<br />
Borbányának, Orosnak, Sóstóhegynek és a bokortanyáknak is egy nagyon-
nagyon nagy fellendülést fog jelenteni. Szokol Tibor kérdésére alpolgármester úr<br />
fog válaszolni, mert ő tárgyalt, nekem nincs információm róla. Jánócsik Csaba<br />
elmondta, hogy a bíróság hogy döntött. Szeretném tájékoztatni a képviselőket,<br />
hogy a Közbeszerzési Tanácstól is itt van az április 25-i döntés, amelyikkel a<br />
Város-Kép Kht. szerződéskötését nem tartotta törvényellenesnek. Tehát ezt<br />
gyakorlatilag jóváhagyólag tudomásul vette. Nem tudom, hogy kell ezzel<br />
pontosan fogalmazni. Ez április 25-i. Én sem láttam, most adták a kezembe,<br />
hogy a képviselőket tájékoztassam. Dévényi József, Hajzer László és Vinnai<br />
Győző.<br />
Dévényi József: (képviselő) Két olyan téma van, amihez hozzá szeretnék szólni.<br />
Az egyik ez a nemzetbiztonsági kockázat, amit Hajzer László képviselő úr<br />
említett. Én úgy gondolom, és a gyakorlat ezt igazolja, hogy a mai világban ma<br />
már a nemzetbiztonsági kockázatot nem egyes személyeknek a megfigyelése<br />
jelenti, főleg nem önkormányzati tisztségviselők, képviselőknek a megfigyelése.<br />
Az igazi kockázatot a gazdasági kémkedés és az ipari kémkedés jelenti, ahol<br />
nagyon komoly gazdasági, pénzügyi, forintban – dollárban – euróban kifejezett<br />
hátránya származhat abból cégeknek, és ugyanígy önkormányzatoknak, hogyha<br />
akár interneten keresztül, akár más formában stratégiai információk kerülnek ki.<br />
Én úgy gondolom, hogy erre irányult az a szándék, – és nagyon korrekt volt –<br />
hogy ezt mintegy lehetőséget kínált fel azoknak az önkormányzatoknak, akik úgy<br />
érzik, hogy ilyen valós kockázat fennáll. A másik téma amiben hozzá szeretnék<br />
szólni, az Márföldi István képviselőtársamnak a hozzászólása volt, és ennek<br />
kapcsán szeretném Jeszenszki András képviselőtársamat is kissé védelmembe<br />
venni, hiszen valóban, amikor hozzászólt arra utalt, hogy a leválást<br />
kezdeményező Tirpák György képviselőtársunk a FIDESZ frakcióban ül, és<br />
ugyanúgy az Előkészítő Bizottság egyik leghangosabb tagja Szuhóczky Gábor<br />
pedig delegált tagja a bizottságnak. András erre utalt és én ebben nem találok<br />
semmi kivetnivalót. Amit Márföldi úr mondott, ennek a népszavazásnak van egy<br />
olyan olvasata is, hogy az emberek többsége úgy vélekedett, hogy igenis jó<br />
nyíregyházinak lenni. Szeretnek nyíregyházinak lenni és arra szavaztak, hogy<br />
továbbra is Nyíregyházához szeretnének tartozni.<br />
Ebben részben elismerték azt, ami ebben a városban az elmúlt időszakban<br />
történt, beleértve azt a 4 évet is, amikor FIDESZ – SZDSZ koalíció vezette a<br />
várost. És természetesen beleértve azokat a terveket is, elképzeléseket, amit a<br />
város az elkövetkezendő időszakban, akár a Bencs Program, akár az uniós<br />
ciklusban tervezett. Én úgy gondolom, hogy ez a legfontosabb üzenete ennek a<br />
népszavazásnak és az, hogy össze kell fognunk, nem szabad, nem lehet a<br />
polgárok közé a jövőben ékeket verni. Köszönöm szépen.<br />
Dr. Hajzer László:(képviselő) Nagyon röviden szeretnék Jánócsik Csaba<br />
hozzászólására reagálni. Olyan területre tévedt Jánócsik Csaba, amire reagálni<br />
kell. Nevezetesen azzal büszkélkedett, hogy nem bűnös. Azt gondolom, hogy<br />
sokan büszkélkedhetünk még ezzel, hogy nem vagyunk bűnösök, de a levont<br />
következtetései annyira tévesek és annyira hibásak, hogy megpróbálom
megértetni Jánócsik Csabával talán még egyszer azt, hogy miért is szóltunk ezen<br />
a december 17-i ülésen. A politikai nézetek alapján mindenkinek tiszteletben<br />
tartjuk a nézeteit, még azoknak is, akik ott tüntetnek a Kossuth téren és nem<br />
szokás politikai terroristáknak nevezni a Kossuth téren tüntetőket. Én kizárólag<br />
azért szóltam akkor, hogy ne nevezze a Kossuth téren tüntetőket és ezt a<br />
véleményemet ma is fenntartom. Tehát azért annyira ne legyen büszke erre a<br />
véleményére Jánócsik Csaba. Az pedig különösen sérelmes számomra, hogy<br />
egy összemosással olyan mondatokat mond utána Jánócsik Csaba, hogy nem<br />
kell félni, de nem is szabad hallgatni, ne kacsintsunk össze cinkosan,<br />
kikapcsolják a szavazógépet, – utalva itt ránk – tehát a Kossuth tér azon az<br />
oldalán lévő tüntetőket egy költői hasonlattal össze is mossa velünk és az<br />
ártatlan képviselő pedig büszke arra, hogy nem bűnös. Én azt tudnám mondani,<br />
hogy továbbra is fenntartom azt a véleményemet, hogy én nem nevezném őket<br />
politikai terroristáknak, olyan embereknek nevezem, akik bár értékeket<br />
képviselnek mint én, nem feltétlenül értek egyet mindenben, vagy lehet, hogy<br />
semmiben sem velük. Jut eszembe Szokol képviselő úrnak egy nagyszerű<br />
hasonlata, ha már ott ül Jánócsik képviselő úr mellett, Szokol képviselő úr<br />
remekbe szabott hasonlatában azt mondta, hogy olyan volt ez, mint a hideg<br />
dézsa a szaunában. Tehát ez a Jánócsik féle következtetés egy kicsit olyan mint<br />
a hideg dézsa a szaunában. És nagyjából az is a szerepe, mint a hideg<br />
dézsának a szaunában. Elpárolog. Tehát én azt gondolom, hogy ez a<br />
hozzászólás el fog párologni és nem marad sok minden belőle meg. Köszönöm<br />
szépen.<br />
Dr. Vinnai Győző: (képviselő) Nem tudom elfogadni azt a választ, amit<br />
polgármester asszony mondott, mert nem is válaszolt minden kérdésemre. Ez az<br />
egyik, a kivitelezésről mélyen hallgatott. Hamar munka ritkán jó. Ugye, akár a<br />
burkolatot megnézzük, akár az ülőkéknek a fa részét, ahol nagyon sok esetben<br />
úgy húzták meg a csavart, hogy egyből berepedt a fa, támlafal nincs, az egy<br />
másik dolog. Ízlés dolga, hogy milyen a belváros, tudom, hogy ízlések és<br />
pofonok között különbségek vannak. De egyetlen egy dolgot engedjen meg,<br />
tipikusan jellemző önre az, hogy összemossa a válaszában, hogy volt-e<br />
egyeztetve vagy sem. Mert én 2007. februárjában itt voltam ezen a közgyűlésen,<br />
meg is szavaztuk a látványterveket, de a szökőkút formája nem volt, mert akkor<br />
vita volt arról, hogy az egyház előtti részt hogyan fogjuk megvalósítani.<br />
Gondolom, emlékeznek erre kedves képviselőtársaim.<br />
A másik pedig, hogy ez egy bravúros húzás volt, hogy nekem se tetszik, ha<br />
érdemi egyeztetések vannak és meg tudjuk beszélni, hogy a környezetbe mi illik,<br />
politikától függetlenül, most hogy ki ül a baloldalon vagy ki ül a jobboldalon, akkor<br />
én azt mondom, hogy lehetett volna olyan szökőkutat tervezni ide, amely ha nem<br />
is mindenki megelégedésére, de a többség megelégedésére szolgál. Én magam<br />
legalábbis lehet, hogy én egy kivételes eset vagyok, de 95%-ban vagy 99%-ban
csak kritikát hallottam arról a szökőkútról és örülök, ha polgármester asszony azt<br />
mondja, hogy neki sem tetszik. Amikor először látta, akkor valószínűleg tetszett,<br />
de remélem a közös pontot meg fogjuk találni, hogy hogyan lehet ezen a<br />
helyzeten változtatni, ha nem szokták meg a nyíregyháziak. Köszönöm.<br />
Márföldi István: (képviselő) Meglepetéssel hallgattam, amit Dévényi úr<br />
mondatokat és megállapításokat nekem ajándékozott, én nem mondtam ilyen<br />
dolgokat. Tehát valaki más mondhatta, én nem mondtam ilyet, nem is vagyok<br />
annyira hasonló itt senkihez, hogy összetévesztettél volna valakivel. Elnézést<br />
kérek, én ilyet nem mondtam. Már ha nálam van a szó, egy mondatot hadd<br />
fűzzek még Lengyel Károly képviselőtársam hozzászólásához. Azt szokták<br />
mondani, hogy ha hallgattál volna, bölcs maradtál volna. Na, most pontosan ez a<br />
probléma amit ő fölvetett, hogy ő ebben az évben 4 darab játszóteret fog építeni.<br />
Na, most pontosan ez a problémám, hogy én nem tudok egyet sem. Tisztelt<br />
Lengyel úr, ez a problémám! Te azon az oldalon ülsz, te tudsz építeni, én nem<br />
tudok egyet sem. Hidd el, hogy nálunk is legalább annyira szükség lenne rá.<br />
Tehát ez a különbség kettőnk között. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Szívesen venném, hogy ha leülnének velem<br />
elolvasni a jegyzőkönyvet az ülés után. Hajzer képviselő úr és Márföldi képviselő<br />
úr is. De nyugodtan tudom mondani erről az oldalról is, nem kell ilyet mondani,<br />
nem kell minősíteni, hogyha nem szóltál volna, bölcs maradtál volna. Miért kell<br />
minősíteni a másikat, mire jó ez, hogy minősítem a másikat? Elmondom a<br />
véleményemet, és a két véleményből majd aki hallja valamilyen döntést hoz. De<br />
nem kell minősíteni. Boldogabbak vagyunk, hogy ha a másikon ütünk egyet?<br />
Jobb érzés? Jobb érzéssel fogunk hazamenni? Hát mire jó ez? Hát mi a<br />
csodának jó ez? Vinnai képviselő úr én tévedtem, 2006. december 18.-án a 281.<br />
számú határozatban képileg volt itt a Dózsa György út a szökőkúttal is, és<br />
mindjárt meg fogom nézni, hogy milyen véleményt nyilvánított ön erre a dologra,<br />
kifogásolt-e valamit ebben a témában, második alkalommal 2007. június 24-én<br />
volt itt, amikor a KOMTERV tanács állásfoglalását is a testület elé hoztuk. Én azt<br />
mondtam, hogy nekem is volt félelmem és természetesen lehet, hogy egy más<br />
szökőkutat képzeltem ide, de én elfogadom ezt a szökőkutat és nem vagyok<br />
hajlandó beállni azoknak a sorába, akik mindig és mindent kifogásolnak. És<br />
tisztelettel kérem, hogy ne vegye el azok örömét – lehet, hogy csak 10%-ban<br />
vannak, lehet, hogy 20%-on vannak – akik meg örülnek neki. Ne vegye el<br />
azoknak az örömét. Mert azt gondolom, hogy igenis van ebben a városban<br />
néhány ezer, néhány tízezer ember, aki meg örül annak, hogy a Dózsa György<br />
utca megépült. Nagyon szeretném, hogy ha nem folytatnánk a vitát, ezért én egy<br />
fél percre megállok, és aki úgy gondolja, hogy nem folytatja a vitát és kikapcsolja<br />
a gépét annak nagyon hálás lennék. Akkor még egy válasz erejéig, amíg<br />
gondolkodnak a képviselő urak, Giba Tamásnak adok szót a Bencs iskola<br />
témájában.
Giba Tamás: (alpolgármester) A VOLÁN-nal kötött közszolgáltatási<br />
szerződésünk értelmében egy egyeztető bizottság működik, amely a VOLÁN-os<br />
szolgáltatások témájában folyamatosan egyeztetéseket hajt végre. A legutóbbi<br />
megbeszélésnek a napirendjén szerepelt ez a kérdés, a volt Vay Ádám laktanya<br />
területén történő felújítás eredményeképpen egy 150 férőhelyes<br />
tehetséggondozó kollégium kezdi meg működését szeptember 1-től, és a 150<br />
diáknak a középiskolákba történő reggeli közlekedését meg kell oldanunk, és ezt<br />
a VOLÁN egy autóbuszjárattal meg fogja oldani. Ezzel a kertvárosiaknak az a<br />
régi vágya fog teljesülni, hogy a középiskolák, tehát a Zrínyi, Kölcsey irányába,<br />
Vasvári Gimnázium irányába el fognak jutni reggel egy direkt járattal. Ez tehát<br />
napirenden van. Látják majd a képviselőtársak, hogy a nyílt ülés utolsó<br />
napirendjén a VOLÁN üzleti tervével kapcsolatban van egyeztetni valónk, tehát a<br />
pontos technikai részeit ennek ismeretében fogjuk a következő három hétben<br />
kidolgozni. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Szeretnék két hozzászólást felolvasni.<br />
December 18.-án a közgyűlés hiteles jegyzőkönyve. „Köszönöm szépen, nagyon<br />
rövid véleményt nyilvánítanék a frakció nevében, mert a sétálóutca terveit<br />
igényesnek, szépnek és ízlésesnek tartjuk, de ez sem feledteti velünk azt, hogy a<br />
Jókai tér és a Nagy Imre tér 95%-os beépítettségét nem támogattuk anno és<br />
most sem támogatjuk. Az lett volna az igazi megoldás, ha egy ilyen igényes<br />
kialakítás, a Városkapu, újabban Korzó Üzletház nélkül került volna kialakításra,<br />
a tájékoztatót elfogadjuk. Köszönöm szépen. A másik. „Nagyon köszönöm tisztelt<br />
polgármester asszony, nekem ott van az irodám, tehát a térburkolatokra<br />
lemenően ismerem ezt a problémát. Arra szeretnék javaslatot tenni, hogy<br />
fogadjuk el ezt a nagyszerű, ezt a csodálatos, ez a szép, ezzel minden rendben<br />
van, de kötelezzük Veres Istvánt és csapatát, hogy tegyenek meg mindent az 5-<br />
7. szám alatti ingatlanokkal a határidőre való felújítással. Itt valami felelősséget is<br />
meg kellene állapítani, tudniillik, ha ez be fog következni, hogy ilyen szökőkutak<br />
fogják övezni ezt a szép korzót, meg a régi nyomda épületét, akkor városi<br />
botrány lesz belőle, márpedig a Dózsa György út. 5-7. szám alatti ingatlanok<br />
határidőre nem készülnek el”. A két hozzászóló Vinnai Győző és Hajzer László.<br />
Jánócsik Csaba.<br />
Jánócsik Csaba: (képviselő) Mindig van egy olyan, hogy én hozzászólok és van<br />
egy olyan ember, aki valahogy másképp látja az én hozzászólásaimat. Úgy<br />
látom, hogy Hajzer képviselőtársam már rendszeresen kiszúrt magának és úgy<br />
gondolja, hogy nekem feltétlenül osztani kell az okosságot és az észt. Én azt<br />
gondolom egyébként, hogy ennek az egész polémiának az volt a lényege ott,<br />
akkor december 17-én, hogy a hangoskodásnak nem a véleménynyilvánítás volt<br />
a célja. A hangoskodásnak a megfélemlítés volt a célja. Hogy húzzuk meg<br />
magunkat, maradjunk csendbe, ne tudjunk élni a képviselői mandátumunkkal. Én<br />
azt gondolom, hogy ennek a pernek meg nem a megfélemlítés, hanem a<br />
megszégyenítés a célja. Azért a megszégyenítés a célja, mert ha engem<br />
elmarasztal a bíróság, akkor talán mégiscsak befogom a számat. És én nagyon<br />
nem szeretném befogni a számat. Ne mondja nekem senki, hogy ne legyek
üszke. Hadd legyek már egy kicsit büszke. Uraim, legyünk már egy kicsit<br />
büszkék! Magunkra is, erre a városra is, erre az országra is. Köszönöm szépen.<br />
Dr. Tirpák György: (képviselő) Dévényi József képviselőtársam megjegyzésére<br />
szeretnék nyilatkozni. Nem én kezdeményeztem Oros leválását, hanem az<br />
Előkészítő Bizottság. Mert így hangzott el a hozzászólásokból, hogy én<br />
kezdeményeztem. Szuhóczky Gábor valóban tagja ennek a bizottságnak, az<br />
Előkészítő Bizottságnak. Talán nem úgy mondanám, hogy a leghangosabb tagja,<br />
hanem egy olyan ismert és elismert közgazdász, aki ezt felvállalta. Nem tagja<br />
egyébként tudomásom szerint a FIDESZ-nek, egy keresztény, nemzeti,<br />
konzervatív gondolkodású ember, talán nem is a pontosítás érdekében mondom.<br />
Lengyel Károly képviselőtársamhoz talán annyit, hogy nem igazán szerencsés<br />
dolog én úgy gondolom Mandát vagy a Butykát Orossal hasonlítani, vagy nem<br />
lehet megalapozottan összehasonlítani, így fogalmaznék inkább Orossal. Oros<br />
1973-ban nagyközségi rangot kapott, tehát én úgy gondolom és úgy gondolja<br />
talán az az 1227 ember is, aki igennel szavazott itt a népszavazáson, hogy nem<br />
ilyen helyzetben kellene Orosnak lennie, élhetőbb helynek kellene lenni ennek a<br />
településrésznek. Márföldi István hozzászólásából, annyiból, hogy Oroson<br />
megtörtént az iskolában a játszótér felújítása, köszönettel vettük és az iskola<br />
vezetői és a gyerekek is nagyon köszönik. És akkor megkérdezem, hogy Oroson<br />
még hány játszótér fog épülni? Ha Mandán és Butykán 4 épül, ennyi lenne<br />
tulajdonképpen a kérdésem, lehet, hogy akkor mi is rossz helyen ülünk itt?<br />
Dr. Moskovits Károly: (képviselő) Engem a Dózsa György utcával kapcsolatos<br />
vita sarkallt arra, hogy felálljak és egy-két gondolatot elmondjak. Nekem az a<br />
véleményem, hogy teljesen felesleges ilyen ízlésekkel kapcsolatos vitát itt a<br />
közgyűlésen lefolytatnunk. Én úgy gondolom, hogy április 15-én átadtuk a Dózsa<br />
György utcát, meg a Korzót, és én megmondom őszintén, hogy miért vagyok erre<br />
büszke attól függetlenül, hogy természetes az, hogy nem mindenkinek tetszett és<br />
kritikai vélemények vannak. És vitatkoznék azzal is, mikor polgármester asszony<br />
mondta a 10-20%-ot, mert számomra nem is ez az érdekes benne. Az az<br />
érdekes, hogyha feljövünk ide a belvárosba, akkor körülbelül ötször annyi ember<br />
van itt mint eddig volt. Ennek a Dózsa György utcának, függetlenül a kinézetétől,<br />
a közösség teremtő erejére vagyok büszke és úgy gondolom, hogy az, hogy a<br />
belvárosunk ennek a célnak az eszköze legyen, nagyon jó irányba haladunk és<br />
ez erre egy megfelelő lépés volt. Mindig lesznek olyanok, akiknek ez tetszik, az<br />
nem tetszik, még itt testületen belül is. Én is láttam ezt a cikket a mai egyik<br />
internetes weboldalon főcímként, én úgy gondolom, hogy néha főcímként le<br />
kellene hozni azoknak a véleményét is majd, akik ezzel a Dózsa György utcával<br />
elégedettek. Illetve lehetne olyan fotókat is csinálni néha, amikor tele van<br />
emberrel, mert minden délután körülbelül ezt látjuk. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Vinnai Győző.
Dr. Vinnai Győző: (képviselő) Mi a látványtervet láttuk, ezt mindenki tudja.<br />
Támogattuk. De ezt a szökőkutat ilyen formában egy látványterven, tegyük a<br />
szívünkre a kezünket, én nem láttam. Én nem láttam, ha önnek akkor tetszett és<br />
most megváltoztatta a véleményét, akkor lehet, hogy jó úton jár. De én ezt a fém<br />
szökőkutat nem láttam. És a képviselőtársaimat is megkérdeztem, senki nem<br />
emlékszik erre. De egy kérdésre nem válaszolt, a kivitelezéssel elégedett-e ön,<br />
ami a sétányt, a Dózsa György sétányt vagy a sétálóutcát és az egyéb<br />
létesítményeket illeti?<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Szeretnék visszakérdezni képviselő úr. Ön<br />
műszaki szakember? Ezért én nem fogok erről véleményt nyilvánítani. Én<br />
mérnök vagyok, nem humán végzettségű, mint ön. De nem érzem magam<br />
felhatalmazva, hogy ebben a kérdésben én nyilvánítsak véleményt, mert ez nem<br />
a szakmám. Ez a szakmának a véleménye és a feladata. Ön tudom, hogy<br />
mindent jobban tud, mint bárki más, nagyon sajnálom, hogy ön mindenhez ért,<br />
van olyan közmondás, hogy aki mindenhez ért az lehet, hogy semmihez nem ért,<br />
de én természetesen ezt önre nem gondolom. Egyelőre a szó nálam van tisztelt<br />
képviselő úr! Ez a szokásos, minden közgyűlést megelőző dolog, ha ezt letudjuk,<br />
akkor reméljük, hogy tudunk normálisan dolgozni. Akkor szavazunk. Kérem, aki a<br />
két közgyűlés között történt eseményekről és a lejárt határidejű határozatokról<br />
szóló beszámolót elfogadja, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 18 szavazattal, 4 ellenszavazattal, 10 tartózkodással meghozta az<br />
alábbi határozatot.<br />
109/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról, valamint a két közgyűlés<br />
között történt eseményekről szóló beszámoló elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
I.<br />
a polgármester által - a felelősök jelentései alapján - adott előterjesztés szerint a<br />
- 264/2007.(XII. 17.) számú határozat,<br />
- 45/2008.(III.3.) számú határozat,<br />
- 48/2008.(III.3.) számú határozat,
- 50/2008.(III.3.) számú határozat,<br />
- 58/2008.(III.3.) számú határozat végrehajtásáról szóló beszámolót<br />
elfogadja<br />
II. a 265/2007.(XII.17.) számú határozat végrehajtási határidejét 2008. december<br />
31-<br />
ig meghosszabbítja.<br />
III. a két közgyűlés között történt eseményekről szóló beszámolót elfogadja.<br />
2./ napirend: Előterjesztés a Váci Mihály Kulturális, Művészeti és<br />
Gyermekcentrum épületének átalakítása, bővítése és<br />
rekonstrukciója beruházás jóváhagyására, az önkormányzat saját<br />
erő biztosítására, az AGÓRA TIOP – 1. 2.1/08/1 kódszámú<br />
támogatás megpályázására, valamint az intézményrendszer<br />
racionalizálására (II. forduló)<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Csabai Lászlóné:( polgármester) Én vagyok az előterjesztő, mert egy nagy ügy,<br />
de természetesen az előterjesztésben Markovics Attila, Nagy László, Giba<br />
Tamás és Hajzer Gábor is részt vett. Van-e szóbeli kiegészítés? Nincsen. Akkor<br />
a bizottságok véleményét kérem, Kulturális és Civil Kapcsolatok Bizottsága.<br />
Dr. Veréb József:(Kulturális és Civil Kapcsolatok Bizottság elnöke) A bizottság<br />
az előterjesztést megtárgyalta, és 4 igen szavazattal, és 3 tartózkodással<br />
támogatta azt, és javasolja a Közgyűlés általi megtárgyalását és elfogadását.<br />
Csabai Lászlóné:( polgármester) Gazdasági Bizottság Mikó Dániel, Közlekedési<br />
és Városüzemeltetési Bizottság Tormássi Géza, Jánócsik Csaba Városfejlesztési<br />
és Környezetvédelmi Bizottság.<br />
Mikó Dániel:(Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság<br />
megtárgyalta az előterjesztést és a Közgyűlésnek elfogadásra javasolja a II.<br />
fordulós anyagot.<br />
Tormássi Géza:(Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke)<br />
Bizottságunk is megtárgyalta és 5 igen, 4 tartózkodás és 1 nem szavazat mellett<br />
nem kapott többséget.
Jánócsik Csaba:( Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság elnöke) A<br />
bizottság hosszan vitatta ezt a napirendi pontot, nagyon sok észrevétel, gondolat<br />
elhangzott az előterjesztés kapcsán, 6 igen szavazattal és 1 tartózkodás mellett<br />
elfogadta és elfogadásra javasolja az előterjesztést.<br />
Dr. Vinnai Győző: (Oktatási Bizottság elnöke) A bizottság a mai ülésén az<br />
anyagot megtárgyalta. Tartalmas vita alakult ki, és egyhangúlag támogatta.<br />
Csabai Lászlóné:( polgármester) Az Európai Uniós Ügyek, Nemzetközi<br />
Kapcsolatok és Idegenforgalmi bizottságot kérem Dévényi Józsefet.<br />
Dr. Vinnai Győző:( Európai Uniós Ügyek, Nemzetközi Kapcsolatok és<br />
Idegenforgalmi Bizottság tagja) Az Európai Uniós Bizottság pénteken tárgyalta az<br />
anyagot és többségi határozattal támogatta.<br />
Csabai Lászlóné:( polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani?<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Három gyors kérdés. Az egyik kérdésem. Milyen<br />
plusz költségekkel jár a beruházás? Az önkormányzat már döntött az önerőről,<br />
egy 500 milliós önerőről, amelyet az előterjesztés most 200 millió forint plusz<br />
költséggel told meg. Ezen kívül vannak plusz költségek, illetve mit jelent a<br />
városnak ez a plusz 200 millió? Második kérdésem. Vannak-e számítások a<br />
költséghatékonyságra vonatkozóan, hiszen itt az épület átépítéséről és<br />
bővítéséről van szó. Fizikai bővítéséről és funkcióbővítéséről, és természetesen<br />
minden ilyen átépítésnél számításokat kell végezni, hogy mennyi idő alatt térül<br />
meg. Bizottságokban erről rendkívül élénk vita folyt, illetve, hogy mennyire<br />
lesznek kihasználtak ezek az új tervek? Főleg a 600 fős hangverseny és színház<br />
teremre gondolok. És még egyet szeretnék kérni, mert kezembe került egy anyag<br />
most a közgyűlés előtt. Általános kérdésekről szól, amelyek megkérdőjelezik az<br />
előterjesztés előkészítésének korrektségét. Ezt Polgármester asszony ismeri-e?<br />
Minden képviselő megkapta ezt az anyagot? Igen, látom, hogy nem mindenki<br />
kapta meg. Én itt találtam az asztalomon és szerintem ezt érdemes lenne<br />
átgondolni. Nincs aláírva! Saját példányomat átadom és nagyon izgalmas<br />
kérdések találhatók ott, hogy ha tanulmányozná ezt az előterjesztő akkor azt<br />
megköszönném.<br />
Markovics Attila: (Oktatási, Kulturális és Sport Iroda vezetője) Amikor azt a<br />
javaslatot tesszük, hogy az Agóra nem véletlenül azzal a kiírással és azzal a<br />
pályázati anyaggal számol, hogy a közművelődés intézményben lehetőleg a<br />
humánerőforrásokat és a pénzügyi erőforrásokat is beleértve mindenféle tárgyi<br />
eszközt, ezeket központosítsuk. Lehetőleg oly módon, hogy azért az ott lakók<br />
érdeke ne sérüljön, amikor az intézkedési terv arról szól, hogy a Kölyökvár, a<br />
Galéria, a Jósavárosi Művelődési Ház és a borbányai a funkciói nagy részét az<br />
Agórába, illetve a közeli oktatási intézményben szeretnénk elhelyezni, akkor azt<br />
a pénzügyi számítást tettük, hogy 2008. évben ezekre az intézményekre,
leszámítva a munkabért és a munkabért terhelő járulékokat, akkor ezzel mi 48<br />
millió 700 ezer forintot költünk most. Abban az esetben, hogy ha a Kölyökvárat,<br />
a Galériát, a Jósavárost és a Borbányai Művelődési Házakat, tehát tisztán a<br />
rezsiköltséget veszem le, az egy évben 18 millió 600 ezer forintos megtakarítást<br />
jelent. Ezt a megtakarítást a pénzügyi fenntarthatóság szempontjából nyilván<br />
beszámítjuk az Agórába és akkor úgy néz ki, hogy jelenleg 48 millió 700 ezer<br />
forintot költünk a rezsi költségekre, akkor 12 év múlva 3%-os inflációval és a<br />
kiszervezéssel számolva 52 millió 842 ezer forintba fog kerülni az épületnek a<br />
rezsi költsége. Ebbe beletudtuk azokat a hő technikai eszközöket és dolgokat,<br />
amelyek a hatalmas nagy üvegfelületnek a kiváltását jelentené. Majd tehát egy<br />
abszolút energia hatékony és energia racionalitás szempontjából jelentene a<br />
rezsi költségeknek az időben való megtérülését. Ami azt jelenti, hogy 700 millió<br />
forintot, ha egy évi 50-55 millió forintos bevétellel számolunk, jelen pillanatban 39<br />
millió forint az intézménynek a bevétele, a működési bevétele, ha a 600<br />
férőhelyes multifunkciós nagyrendezvény teremre havi 2 alkalommal 70%-os<br />
kihasználtsággal 2. 000 forintos átlagárral számolunk, akkor 1 évben több mint<br />
50 millió forintos bevételünk származhat. Tehát akkor azt mondjuk, hogy a<br />
kulturális szférában a megtérülés az körülbelül 14 évet jelent, ami azt jelenti, azt<br />
kell mondani, hogy egyáltalán nem egy rossz dolog a kulturális ágazatban,<br />
mondjuk ellentétben a gazdasági szféra más ágazataival.<br />
Tehát mi azt látjuk, hogy a megtérülése a szokásos kulturális ágazathoz<br />
viszonyítva nem rossz, hogy a kultúra várost épít és Nyíregyháza kultúrát épít<br />
vagy a kultúra Nyíregyházát építi, nyilván ez attól is függ, hogy a képviselőtestület<br />
magára a kultúrára a működési támogatásából mennyi összeggel kíván<br />
majd hozzájárulni. A döntést hozók korrektségén múlik nyilván, hogy a kultúrát<br />
mennyi összeggel szeretné majd a jövőben támogatni. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérdezem a képviselőket, hogy kielégítő volt-e<br />
a válasz? Köszönöm szépen. Akkor hozzászólásra van lehetőség.<br />
Márföldi István:(képviselő) A Gazdasági Bizottságon tettem fel ezt a kérdést és<br />
nem igazán kaptam rá választ, véleményem szerint nem megfelelőt. Én még<br />
egyszer megkérdezném azt, hogy miért nem készült számítási anyag arra<br />
vonatkozóan, hogy különösen a megváltozott környezet miatt nem az lenne a<br />
jobb megoldás, hogy új multifunkcionális épületet építünk a jelenlegi művelődési<br />
ház helyére? Ugyanis amikor hazamentem a Gazdasági Bizottság üléséről,<br />
hangsúlyozom, nem vagyok szakember hasonló illetve az alap az rendben van<br />
csak tehát nem vagyok szakember, próbáltam számolni, hogy mennyivel került<br />
volna többe, ha újat építünk. És meglepődtem, természetesen azokat a<br />
számokat használtam, amiket ott a szakemberek mondtak a Gazdasági Bizottság<br />
ülésén. Meglepett, hogy nem annyival kerülne többe, ha újat építünk, és ez<br />
netalán a környezetbe illik, mint hogy meghagyjuk a régit és gyakorlatilag egy
olyan épület marad ott, amilyen majd ez lesz. Ami számomra nem annyira<br />
meggyőző, ami ott ki fog alakulni. Köszönöm szépen.<br />
Dr. Tirpák György:(képviselő) Az előterjesztés 3. oldalán szerepel a Kölyökvár,<br />
ide van írva, 1 épület 1080 m 2 aztán felsorolják a funkciókat, majd a végén írják,<br />
hogy a fentebb felsorolt funkciók maradéktalan ellátása a főépületben ellátható,<br />
ezért javasolt a Kölyökvár épületének más célra történő hasznosítása. És akkor<br />
van itt főépület, melléképület vagy szerepel, egy épület szerepel 1080 m 2- en,<br />
akkor azt kérdezném hogy hány m 2 az másik épület, ha meg van osztva, amit<br />
tulajdonképpen más célra történő hasznosítása van és tulajdonképpen ez mit<br />
jelent értékesítést? Értékesítést mondjuk? Milyen célra fogják felhasználni az<br />
értékesítést követően? Ennyi lenne a kérdésem.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Mióta tudjuk, hogy az Agóra program lesz,<br />
azóta téma, hogy mi legyen a háznak a sorsa. Hosszú ideig vitatkoztunk róla és<br />
egyébként többpártin is meg máshol is beszéltünk arról, hogy lebontásra<br />
kerüljön-e a mostani Művelődési Ház vagy ne kerüljön. Én magam a<br />
nyilvánosság előtt beszéltem először a 2007. februárjában a 2006.évi értékelőn<br />
erről. Egy olyan problémám ez, amit szerettem volna bedobni a köztudatba, hogy<br />
beszéljenek róla az emberek, hogy ez a ház megmaradjon vagy lebontjuk, vagy<br />
mi történjen vele. A lebontás az nem kevés gondba és nem kevés pénzbe kerül.<br />
Tehát ez az egyik szempont volt, amikor azt mondtuk, hogy próbáljuk meg<br />
lakhatóvá és funkciójával jóvátenni ezt az épületet. Az egyik a költség, a másik<br />
az egy másik szempont volt, hiszen ez a ház annak a kornak az építészétének<br />
egy jellegzetes darabja, akkor az egész építészeti társadalom ide járt, hogy lehet<br />
ilyet építeni. Ez egy olyan különleges dolog volt.<br />
És arra próbáltunk kísérletet tenni, hogy a ház funkciójában ki tudja-e elégíteni<br />
azokat az előírásokat, amiket az Agóra program előírt számunkra, hiszen<br />
mindaz, amit funkciójában ide beletettünk ez nem a mi szándékunk, hanem egy<br />
előírás, amivel egyébként szakmailag egyet lehet érteni, hiszen a szakma<br />
egyetértett ezzel a dologgal. A szakmai fórumok sokaságán tárgyaltuk, szerintem<br />
legalább 1 évvel ezelőtt tárgyaltunk először erről. Volt aki azt mondta, hogy az<br />
egész házból kiállítótermet kellene csinálni. Volt aki azt mondta, hogy isten őriz<br />
még egy színházat csinálni, erre nincsen szükség, a városnak éppen elég az az<br />
egy színház. Volt, aki csak színházat akart csinálni ebből a házból és semmi<br />
mást nem akart csinálni. Képzőművészekkel leültünk az én tudomásom szerint<br />
lehet hogy kettő, de lehet hogy három fórum is volt. Tehát nagyon sok fórumon<br />
tárgyaltuk. Egy picit kiszaladtunk az időből a tervezésnél, ebből nem csinálok<br />
vitát, ez a vezetésnek is meg a szakmának is a hibája, hogy kevés időt adtunk a<br />
tervezésre. Ennek egy magyarázható vagy nem magyarázható szempontja volt.<br />
Amikor a szakmai vezetésnek az a problémája volt, hogy vannak jogok, amik<br />
ehhez az épülethez kötik a régi tervezőt. Bán Ferenc nagyon korrekt volt,<br />
leültünk, megkérdeztük és azt mondta, hogy ő tudomásul veszi, hogy meghívunk
építészeket. Akkor felmerült, hogy legyen egy teljesen szabad pályáztatás, vagy<br />
Bán Ferenchez méltó építészeket hívjunk meg. Az volt a szakmának a<br />
véleménye, hogy egy Kossuth-díjas építésznek az épületéhez nem lehet most<br />
végzett fiatalokat meghívni, hanem Kossuth-díjasokat kell meghívni. Ezért Bán<br />
Ferenc mellett két olyan Kossuth-díjast hívtunk meg, akik már színházat<br />
terveztek. És ebből az egyik került ide. Tehát lehet, hogy még másképp is<br />
lehetett volna ezt a dolgot csinálni. Én azt gondolom, hogy a hivatal a legjobb<br />
tudása szerint készítette el az anyagot. Ott érzek egy kis problémát, hogy egy<br />
picit elhúzódott a pályázati kiírás, a meghívásos pályázat a tervezésnél, de<br />
szerencsére a két tervező komolyan vette a pályázatot és egy jól átgondolt tervet<br />
adott be. És amikor most vitatkozunk róla, akkor azt gondolom, hogy<br />
egyértelművé kell tenni dolgokat. Én már mondom, hogy jegyzőkönyvbe kerüljön,<br />
ne úgy mint a szökőkútnál, hogy mást mondunk és mást kifogásolunk meg a<br />
megvalósítás után. Nekem az ablakok nem tetszenek! Mindent meg fogok tenni,<br />
hogy ne ilyen ablakok legyenek, és kérem, hogy ez kerüljön be a jegyzőkönyvbe.<br />
Én azt gondolom, hogy ez egy korrekt álláspont. Az nem korrekt, hogy mást<br />
mondok amikor látom a tervet és utána mást kifogásolok. Tehát ennek a mai<br />
napnak többek között ilyen feladata is van. Ami pedig a pénzügyi dolgokat illeti!<br />
Látom ezt a névtelen, akármilyen levelet, ebben semmi új nincs. Ezek a kérdések<br />
a bizottsági ülésen az ellenzék képviselői részéről megfogalmazásra kerültek.<br />
Szinte én mindegyeikkel találkoztam. Tehát az eredetében nincsen kétségem,<br />
hogy az eredete honnan származik ennek a névtelen levélnek. Ha aláírta volna,<br />
akkor most elkezdenék rá válaszolni, de mivel nem írta alá, nem fogok rá<br />
válaszolni. De a pénzre arra válaszolnom kell. Bármennyire is mi azt kértük, hogy<br />
az 500 millió forintba férjen bele, nem fért bele, ezt el lehet hallgatni. Lehet olyan<br />
számokat csinálni, amivel belefér. Ha nem 310 ezer forint/m 2 -t írunk, hanem 290-<br />
et, akkor most senki egy szót nem szól, én nem engedtem. Én nem engedtem<br />
meg. Én azt mondtam, hogy olyan nincs, hogy becsapjuk a képviselő-testületet.<br />
Tudjuk, hogy nem férünk ebbe bele, akkor igen is el kell tudni mondani és a<br />
testületnek el kell tudnia dönteni, hogy akar-e ezen a pályázaton indulni vagy<br />
nem és természetesen ez azt jelenti, hogy nincs más választásunk. Ezt a pénzt<br />
elő kell teremteni, és ennek az előteremtésnek többek közt az egyik eszköze,<br />
hogy a Kölyökvár minden funkcióját bevisszük ebbe a házba és a Kölyökvárat<br />
meg fogjuk hirdetni eladásra. Olyan funkcióra, amire megfelelő áron vevő lesz.<br />
Mert ez a korrekt, erről beszülünk. Nem igaz ez a Galériára és nem igaz a két<br />
művelődési házra, nem eladni akarunk, hanem ki akarjuk vinni a civil szférába,<br />
ha lesz rá olyan értelmes és jobb programmal jelentkező civil szervezet, amelyik<br />
ezt ki is veszi és ezzel az önkormányzat költségeit tudja csökkenteni.<br />
Mindenkinek válaszoltam-e? Azt hiszem, hogy igen. Köszönöm szépen. Kérem<br />
akinek véleménye van szíveskedjen elmondani.<br />
Marinka Viktor:(képviselő) Ebben az előterjesztésben két olyan dolog is benne<br />
van, amit véleményem szerint két külön előterjesztésben tárgyalhattunk volna.<br />
Egyrészt maga az épület, másrészt az intézményrendszernek a racionalizálása.
Én az utóbbiról szeretnék beszélni, hogy már a bizottsági ülésen is erről szó volt,<br />
vita volt. Ennek ellenére, azért Polgármester asszony nem gondolja komolyan,<br />
hogy ide behozunk egy ilyet névtelenül és kiosztunk? Ha valamit akarunk, akkor<br />
megkérdezem, ha egyéni képviselőként akkor felállok és azt fogom mondani amit<br />
akartam is, egyébként azért tudom, mert pénteken is elmondtam, hogy a<br />
Jósavárosi Művelődési Házért én kiállok. Na de akkor nem hozok ide ilyen, nem<br />
tudom, hogy ki írta, én úgy tudom, hogy frakció ülésen még csak véletlenül sem<br />
volt erről szó, nem a mi játékszabályaink szerint van az, hogy valaki behoz<br />
közölünk egy levelet és letesszük ide. Tényleg nem tudom, hogy ki volt, biztos<br />
nem a frakcióból, senkiről nem tudok. Most kaptuk meg ugyanúgy, ahogy önök.<br />
Jó, nem tudom, akkor csak mi kaptunk, a FIDESZ-esek. Én erről nem tudok. A<br />
racionalizálással kapcsolatban ha jól értem ezt az anyagot akkor a borbányai, a<br />
jósavárosi művelődési ház illetve a Kölyökvár, Pál Gyula terem megszűnik, ha jól<br />
értem. Mert tagozódik majd egy nagy központba és akkor majd megkérem, hogy<br />
pontosítsa Polgármester asszony. Tehát nem biztos, még számomra nem biztos<br />
az előterjesztés, hogy ezeknek a hasznosítása tovább él és a sorsa mi lesz. Én<br />
azt szeretném, ha ezek továbbra is ugyanilyen funkcióban működnének. Úgy<br />
gondolom, hogy szükség van ezekre a város különböző pontjain található<br />
közművelődési színterekre, intézményekre. Nekem azt mondták, volt aki<br />
bizottsági ülésen úgy fogalmazott, hogy mi a gondom, csak 2 megállóra van<br />
Jósaváros, be tudnak majd jönni az emberek a művelődési házba. Szerintem itt<br />
többről van szó. Azt is aláírom, azt is elfogadom, hogy például a Jósavárosi<br />
Művelődési Ház nem erre a célra készült, egy felvonulási épület volt. Nem olyan<br />
már az állaga, de én mégis azt szeretném, ha ez megmaradna és ugyanilyen<br />
közművelődési szintér lenne. Ha nem, a Váci Mihály Gyermekcentrum fogja<br />
üzemeltetni. Civil szervezeteknek az átadása olvasom itt, vagy egyesületeknek<br />
az átadása azt lehet, hogy meg lehet próbálni, de azt szeretném még egyszer<br />
mondani, hogy ezek továbbra is ezt a funkciót töltenék be.<br />
Dr. Hajzer László:(képviselő) Az előterjesztéssel kapcsolatban javaslattal<br />
szeretnék élni. Nevezetesen azzal a javaslattal, hogy a belvárosban dolgozó,<br />
Nyíregyházán lakó és talán mint önkormányzati képviselő, magam is felelősséget<br />
érzek úgy gondolom, hogy ez egy nagy jelentőségű döntés, hogy döntés<br />
szülessen a pályázattal kapcsolatban. Az a véleményem, hogy nagyon<br />
elrontottuk a belvárosnak azt a részét. Egy kis falusi házzá, egy kis lerobbant<br />
házzá változott a Művelődési Ház a hatalmas Pláza vagy nem tudom hogy<br />
hívják, a Korzó mellett. Rossz ránézni, a tömegek olyan nagyon különböznek<br />
egymástól, a szintek több méterrel lekerültek a mélybe, a Művelődési Ház<br />
siralmas látványt nyújt.<br />
Az a véleményem, hogy akár még kritikát is gyakorolhatna az építész szakma,<br />
hogy vagy az egyiket rontották el vagy másikat rontották el, a kettő együtt az<br />
biztos, hogy szánalmas helyzetet teremtett most a belvárosnak azon a részén.<br />
Az a véleményem, hogy fel kell újítani azt az épületet, de ismerve az épületet és
ismerve azt a műszaki megoldást, hangsúlyozva, hogy nem vagyok mérnök,<br />
ezért nehogy a Polgármester asszony rám süsse azt, hogy rossz területre<br />
tévedtem, mint Vinnai Győzővel tette ezt, ezért mondanám azt, hogy fel kell<br />
újítani természetesen, de én el nem tudom képzelni, hogy ízlésesen ide 4700<br />
plusz m 2 területet be lehet építeni.z előterjesztésben az van, sikeres pályázat<br />
esetén városunknak lehetősége nyílik a Váci Mihály Kulturális Művészeti és<br />
Gyermekcentrum épületének rekonstrukcióján túl mintegy 4700 m 2 –rel bővített<br />
funkcionális komplex közösségi szintér létrehozásával közművelődési<br />
rendszerünk hatékonyabb stb. stb. Tehát 4700 m 2 új beépítés keletkezik. Én erre<br />
azt mondom, hogy fel kell újítani a régit, a tervezés olyan volt, hogy ezt fel kell<br />
újítani, de ott új 4700 m 2 azon a területen véleményem szerint nem alakítható ki.<br />
Ezt a 4700 m 2 ezt, olyan helyre kell vinni, ahol olyan funkciót lehet neki találni és<br />
olyan beépítést és környezetet lehet neki találni, ami szolgálja a célokat. Az<br />
emlékeimben a 4700 m 2 az egy Nyírfa Áruházi terület. 3 szinten a Nyírfa Áruház<br />
4700 m 2 emlékeim szerint ez körülbelül annyi. Egy ilyen hatalmas fejlesztést ott<br />
nem szabad csinálni, ezt máshová kell vinni. Ez egy jó szándékú jogász<br />
véleménye volt, akinek a mérnöki tudományokhoz nincsen köze és tekintsék ezt<br />
jó szándékúnak. Köszönöm szépen.<br />
Jánócsik Csaba:(képviselő) A Városfejlesztési és Környezetvédelmi<br />
Bizottságban szerencsére műszaki és építész végzettségű személyek is vannak,<br />
akik ezt az egész pályázatot 1 tartózkodás kivételével mégis egyhangúan<br />
támogatták. Most ki, hogy tekinti az épületet? Az építészek úgy tekintik, hogy ez<br />
egyfajta hídszerű építmény, egy fajta lebegést kölcsönöz azáltal, hogy két<br />
nagyobb tartóoszlopon helyezkedik el. Tehát nem biztos, hogy építészetileg ez<br />
valóban olyan, amilyen csúnyának mondják mások. Még így idős korára való<br />
tekintettel is egy szép matróna, hogy így fejezzem ki magamat. Szépasszonynak<br />
nevezhetném, nőneműnek tartom, mert olyan kecses, könnyed lábakon áll. A<br />
bizottságban ezért azt gondoljuk, hogy 700 millió forintot, mint ahogy elhangzott,<br />
amúgy is rá kellene költeni, hogy az állagát megóvjuk, mert ennyit kellene<br />
rákölteni. Mondjuk az üvegfelületeket hőálló üvegre kellene kicserélni és így<br />
tovább, hogy az energetikai szempontoknak mai világban megfeleljen, hogy<br />
minél olcsóbb legyen a rezsije. Akkor is 700 millió forintot rá kell költeni. Erre a<br />
700 millióra, amit nekünk kell beletennünk ebbe a kalapba, és majd utána, az<br />
Agóra program keretében még kapunk sok-sok 100 millió forintot. Azt gondolom,<br />
hogy az nem volt kérdés, hogy ezt meg kell-e lépni vagy nem kell meglépnünk.<br />
Meg kell lépni. És ezek a tervek, amelyek egy kicsikét így az aljának a<br />
beépítésével kapcsolatban valósulnának meg ezek pedig kifejezetten<br />
szimpatikusak voltak. Maga az épület egyébként, mivel a bizottságnak<br />
lehetősége volt arra, hogy felmenjen a Korzó tetejére még mikor az építkezés<br />
zajlott, és ezt Hajzer úrnak mondanám, kérem ne menjen ki a teremből, az<br />
épületek síkja teljesen egybe van. Tehát mind a Korzó, mind a VMK-nak a síkja<br />
egybe van. Oldalt is, felül is. Ezt egyszerű rálátással meg lehet állapítani, hogy<br />
ha felmegy a tetejébe az épületnek. Tehát teljesen szinkronban van egymással.
A harmadik dolog, amit én szeretnék elmondani, hogy a bizottságban hangzottak<br />
el olyan vélemények is, hogy talán azok a közművelődési funkciók, amelyek<br />
átkerülhetnek mondjuk a 200 m-re lévő iskolába vagy átkerülhet egy másik<br />
közegben lévő intézménybe, nem biztos, hogy rosszabbul jár a térség lakossága,<br />
mert jobb körülmények közzé kerülnek mint a mostani. Annak idején a<br />
Jósavárosi Közösségi Ház hiszen egy felvonulási barakk volt és úgy alakult, hogy<br />
ebből majd valamit akkor is kezdeni akartak ezzel a megmaradó, meglévő<br />
épületekkel. Tehát nem biztos, hogy a közművelődési funkció sérül, hanem<br />
éppen ellenkezőleg, kiteljesedhet, vagy civil szervezet működtetheti az épületet,<br />
ezzel a bizottság is egyet tudott érteni. Egy kérése van csak, hogy olyan<br />
megállapodás szülessen, írásos, amit vagy a Kulturális Bizottság vagy az<br />
Oktatási Bizottság vagy a Közgyűlés is lásson. A befogadó intézménnyel egy<br />
együttműködési megállapodás keretében életképesen kell működtetni.<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Ritka pillanat, egyetértünk abban, hogy át kell<br />
tervezni azt a Frédi, Béni barlangokat, mert végül egy ilyen Flintstones család jön<br />
ki belőle. Én azt gondolom, hogy nagyon fontos, hogy felújításra kerüljön ez a<br />
ház, mert ilyen formájában nem maradhat. Felvetettük azt is, és most olvasom,<br />
mert nem volt érdemi egyeztetés, hogy vagy lebontjuk és újat építünk vagy<br />
átépítjük és bővítjük. Most van egy pályázat előttünk, amely az átépítésről és a<br />
funkcióbővítésről szól. Én azt gondolom, hogy valódi alternatívát ugyan nem<br />
kaptunk, az a véleményem, talán nem vagyok ezzel egyedül, hogy be kell adni a<br />
pályázatot. Hiszen elnyerhetünk egy olyan európai uniós forrást erre közel 2<br />
milliárd forint értékben, amellyel funkciót bővítünk, nyílt közösségi teret, oktatást,<br />
hangverseny termet építünk ki. Az már egy nagyon komoly kétely és aggály<br />
bennem, hogy abban a környezetben sikerül-e majd megtölteni ezt a civil teret.<br />
Reméljük, hogy a civil szervezetek visszajönnek a belvárosba, mert ez nem<br />
mehet a külterületi közösségi terek rovására. Szeretném aláhúzni a jegyzőkönyv<br />
számára, hogy korábban Polgármester asszony azt nyilatkozta, hogy azokat az<br />
épületeket, akár Borbányán vagy Jósavárosban, de mondhatnám, hogy a<br />
Kertvárosban vagy Vajdabokorban meghagyjuk közösségi térnek, meghagyjuk<br />
közművelődési térnek, mert a külterületen lakók igénylik azt, hogy közel a saját<br />
életterükhöz lehessen közösségi életet élni. Teljesen más egy ilyen épületbe<br />
bemenni, mert biztos vannak olyan funkciók amelyek jól működnek egy ilyen<br />
épületben és teljesen más egy adott belsőséges közösség, nyugdíjas klub, civil<br />
szervezet, sportegyesület számára egy adott városrészen közösségként élni.<br />
Nekem van még egy saját fenntartásom, a 600 férőhelyes hangverseny és<br />
színház terem. Ha megnézem, hogy a Színházat felújítottuk, ha megnézem,<br />
hogy a Nyíregyházi Főiskolán van egy 1200 fős Kodály terem, mellette van egy<br />
Bessenyei aula, ha azt nézem, hogy vannak közösségi terek, akkor én örülök<br />
annak, hogy modern technikájú hangversenyterem lesz, csak bennem van a<br />
kérdőjel, hogy ki fogja megtölteni? Lesznek-e olyan programok, amelyek<br />
megfizethetők a városlakók számára, mert ha egy színvonalas, minőségi,<br />
mondjuk opera gála program van, akkor ott bizony-bizony a bevétel az a<br />
belépőjegyek egy részéből és több ezer forintos belépőjegyekből fog összeállni.
Másfelől pedig látom a város anyagi helyzetét, nemsokára tárgyaljuk a következő<br />
napirendi pontot, hogy mennyit tudunk mi oktatásra, közművelődésre, kultúrára,<br />
sportra biztosítani a jövőben. Ez nem fog bővülni, ez a városi lehetőség, nem<br />
fogjuk tudni azt a sokszínű kultúrát támogatni, ami jellemző Nyíregyházára, a<br />
sokszínű kultúra a kis együttesektől, a nagy együttesekig.<br />
Azt gondolom, hogy megint az érdemi egyeztetés hiányzott. Ebben az anyagban<br />
benne van amit kaptunk, hogy a szakmai közösségekben megtörtént-e az<br />
egyeztetés? Ezt nem mi tettük fel, Önök azt mondják, hogy igen, mi pedig egy<br />
kicsit bizonytalanok vagyunk, hogy tényleg mindenre kiterjedően megtörtént-e?<br />
Úgy hogy ilyen kételyekkel, aggályokkal azt gondolom, hogy talán megújuljon az<br />
épület, tudjuk támogatni ezt a pályázatot.<br />
Palicz György:(képviselő) Köztudomású rólam, hogy nekem sem a szívem<br />
csücske a Művelődési Ház jelenlegi épülete, nekem is nagyon sokáig az volt a<br />
véleményem, ami Márföldi István képviselőtársamnak, csak most eszembe jutott<br />
hirtelen, hogy mi van ha lebontjuk, hisz a mostani trend alapján építenek helyette<br />
egy újabb kockát és akkor semmivel sem vagyunk előrébb mint a mostani<br />
épülettel. Amikor megláttam az újságban a látványterveket, akkor megmondom<br />
először hirtelen elborzadtam azon az építészeti megoldáson. Ezt egy kicsit<br />
árnyalta a kép, amikor bizottsági ülésen láttuk a belső átépítését, ami úgy látom,<br />
hogy nagyon jó és az eddigi épületnek a sokkal jobb kihasználtságát teszi<br />
lehetővé. Úgy gondolom, hogy a külső kinézetét át lehet egy kicsit gondolni vagy<br />
meg lehet a tervezőirodával beszélni, hogy egy kicsit gondolják át. Akkor ez az<br />
épület így, ebben a formában, ezzel az átalakítással számunkra támogatható<br />
lesz, minden további nélkül. Viszont úgy gondolom, hogy a két dologról, tehát az<br />
Agóra program benyújtásáról meg a művelődési házak további hasznosításáról<br />
lévő előterjesztést nem egyben, hanem külön kellene szavazni, mert nem biztos,<br />
hogy aki támogatni tudja azt, hogy ezt az épület felújítást végrehajtsuk, ugyanaz<br />
támogatni tudja a művelődési házaknak az új módon történő hasznosítását is.<br />
Úgy hogy nekem az a javaslatom, hogy ha ez megtehető, akkor a kettőről külön<br />
szavazzunk.<br />
Dr. Veréb József:(képviselő) A Váci Mihály Kulturális Művészeti és<br />
Gyermekcentrum jelen pillanatban szinte azt az egész közművelődési<br />
infrastruktúrát és intézményrendszert felöleli, amiért az önkormányzatunk felelős.<br />
Nem az egészet, de majdnem az egészet. Ezért azt gondolom, hogy ez egy elég<br />
szerencsés helyzet, hogy ennek az Európa Uniós pályázatnak a keretében a<br />
közgyűlés most és ezentúl valószínűleg később is kénytelen foglalkozni ezzel az<br />
egész infrastruktúrával, hiszen az egészet érinti ez a pályázat akkor is, ha a<br />
központi épület felújítása van a tervben. Ez a Váci Mihály Kulturális Művészeti és<br />
Gyermekcentrum a központ nélkül 18 telephelyen működik, tehát vele együtt 19-<br />
en. Ez a rendszer még a ’70-’80-as évek terméke és 1990-től egy kicsit leépült<br />
majd a ’90-es évek végétől visszaépült, sőt nagyobb intézményrendszerré vált<br />
mint a ’90-es évek előtt volt. Ennek a tartalmi tevékenységéért most már egyetlen
intézmény felel. Az ő egyébként szerény költségvetésével. És ez az egyetlen<br />
intézmény kénytelen e szerény költségvetésből nemcsak működtetni ezeket a<br />
helyi igényeknek megfelelően, hanem a felújításával és a műszaki feladataival is<br />
foglalkozni, ami a jelenlegi kondícióit ismervén nyilván meghaladja az erejét.<br />
Ezek az intézményegységek eltérő műszaki állapotban vannak és eltérő<br />
igénybevételnek is vannak kitéve még akkor is, ha a helyi lakosságban vannak<br />
olyan csoportok, amelyek egyik vagy másik ilyen intézményt használják. Mivel<br />
ennek a pályázatnak a feltétele az, hogy a fenntarthatóságot biztosítsa a<br />
pályázó, nyílván ha ezt bővíti, akkor a rendszer más pontokon kell hogy<br />
csökkenjen. Mégpedig olyan módon, hogy nem tartozhatnak bele azok az<br />
elemek az egész intézményekben teljes egészében, amik ebben benne voltak.<br />
Ez egyébként nem csak azokra az intézményekre vonatkozik, amelyek most az<br />
előterjesztésben vannak, hanem óhatatlan az a feladata a közgyűlésnek, hogy a<br />
többi intézményegységek helyzetét is végig gondolja a későbbiekben. De igaza<br />
van Marinka úrnak akkor, amikor azt mondja, hogy az egy másik előterjesztés. A<br />
bizottsági vitában is erről volt szó, hogy megjelölje ez az előterjesztés azt, hogy<br />
most a pályázat keretében mi az amit az intézményből kivesz, de nem jelöli meg<br />
azt, hogy mit kezd a többivel és még azt sem jelöli meg, hogy mit kezd ezekkel.<br />
Hiszen ez a közgyűlés feladata és nem része ennek a napirendnek. Az 1970-es<br />
évek végén épült ez az intézmény, ez a központi intézmény, s ha jól emlékszem<br />
1980-ban adták át. Ez 28 év. Ezalatt az idő alatt nemcsak műszakilag avult el<br />
természetesen meg használódott el különböző használati okok miatt, hanem<br />
funkcionálisan is elavult. Igaz, ebben a városban több nagyterem van. Igaz! De<br />
amikor be akarunk menni egy olyan terembe, olyan rendezvényt akarunk<br />
csinálni, kellene 1000 néző ahhoz, hogy rentábilis legyen a rendezvény és az<br />
1000 nézőhöz képest 3-4 ezer áll sorban. Vegyük csak a Vidor Fesztivál<br />
eseményeit, amit mindenki ismer. Akkor nem tudjuk hova bevinni. Kénytelen a<br />
vállalkozó vagy a vállalkozói intézmény vagy az önkormányzat ezeket<br />
gazdaságosan megcsinálni. Tehát egy ilyen térre egyébként meg szükség volna,<br />
reménykedem benne, hogy itt lesz ez a tér. De magának a felújítására is szükség<br />
van. Az valóban egy érdekes kérdés, hogy nem kellett volna-e lebontani. De<br />
most független attól, hogy ez mibe kerül és mennyi összeg van egy új<br />
felépítésére, akár tetszik nekünk a hidat formáló, sokszor funkciójában vitatott<br />
intézmény, akár nem, mégis csak hozzá nőt a nyíregyháziakhoz, mégis csak<br />
hozzá nőt a városhoz. A Kölcsey Művelődési Központot egyik pillanatról a<br />
másikra le dózeróltatta Debrecen városa és egy nagyon szép, nagyon<br />
működőképes modemet épített helyette és mégsem volt olyan rossz az az<br />
épület. Úgy gondolom, hogy nem követünk el hibát, amikor ezt megőrizzük. És<br />
befejezésül az esztétika kérdéséről. Azt gondolom, hogy ez egy 3. fejezete<br />
ennek a dolognak és nem szeretném, ha politikai döntést hoznának arról, hogy<br />
ami nekünk tetszik az jó. Ami nem az nem jó. Nyílván nekem is van véleményem<br />
az ablakokról, és az egészről is. Nem gondolom, mint képviselő, hogy a saját<br />
ízlésem alapján meg kellene szavazzam. Az más, hogy figyelembe kell vennem<br />
a városban élők ízlését, de azt gondolom, hogy magánemberként mondom, hogy
teszik, nem tetszik. Képviselőként pedig bízom azokban a szakemberekben,<br />
akiknek ez a dolga, erről kaptak megbízást, erről vannak referenciáik, és<br />
segítsünk nekik abban, hogy ismerjék meg a városlakók ízlését is. Köszönöm a<br />
szót.<br />
Dr. Ajtay - Horváth Magda:(képviselő) Jó 20 perccel ezelőtt Tirpák<br />
képviselőtársam megkérdezte azt, hogy mi a városnak a szándéka a<br />
Kölyökvárral és akkor Polgármester asszony azt mondta, hogy el szeretnék adni.<br />
Emlékeztetnék az I. fordulós bizottsági tárgyalásra, amikor az előterjesztésben<br />
az volt benne, hogy értékesítésre kerül. Ezt mindnyájan kifogásoltuk, mindkét<br />
párt képviselői és abban egyeztünk meg, hogy ezt módosítani fogjuk. Egyébként<br />
ez meg is történt, irodavezető úr ezt átfogalmazta és a tervezetben illetve az<br />
előterjesztésben már úgy jelent meg, hogy más funkciót talál neki a város. Ez a<br />
más funkció a mi értelmezésünkben, és akkor ez nagy konszenzus volt, nem<br />
eladást jelent. Mert mindnyájan azt kifogásoltuk, hogy egy olyan gyönyörű<br />
épületről van szó, amelynek nem sok párja van a nyíregyházi központban.<br />
Ha minden karaktert adó épületet elad a város, akkor végképp nem fogunk tudni<br />
már semmiről rendelkezni a jövőben, ez így is kerül be. Nagyon sajnálom, hogy<br />
ezért kerül be, hogy konszenzus legyen ez ügyben és gyakorlatilag nincs így,<br />
most ezzel szembesültem, miután a Polgármester asszony azt mondta, hogy ezt<br />
az épületet, ezt a nagyon szép épületet, a Kölyökvárat a város el akarja adni.<br />
Köszönöm szépen!<br />
Dévényi József:(képviselő) Elsősorban a Jósavárosi Művelődési Háznak a<br />
dolgához szeretnék hozzászólni, hisz ez az anyag nagyon röviden, 1-2<br />
mondatban érinti a művelődési ház jelenét, így sem a képviselő-testület, sem aki<br />
a kezébe veszi ezt az anyagot nem kap reális képet arról, hogy mi is folyik a<br />
művelődési házban. Ez a művelődési ház azért van két telephelyen, mert<br />
valamikor a régi felvonulási épület lett átalakítva művelődési ház funkcióra,<br />
illetőleg korábban, azt hiszem könyvtár működött az Ungvár sétány 33. alatt,<br />
amelyet most részben a nyugdíjas klubok használnak rendszeresen, részben ki<br />
van adva bérletbe különböző kereskedőknek egy-egy napra a hétfolyamán.<br />
Működik benne egy Internet kávézó, az egyetlen Jósavárosban, ahol a<br />
jósavárosiak, akiknek nincs esetleg forrásuk arra, hogy önálló internetes<br />
számítógéppel rendelkezzenek, azok le tudnak menni ebbe az Internet<br />
kávézóba, nem mondom hogy kávézó, mert nem kávézó, de ebbe a térbe is<br />
tudják használni az internettet. Míg a volt felvonulási épületben pedig egyrészt<br />
művészegyüttesek tartanak, a város művészegyüttesei tartanak próbát<br />
másrészről olyan csoportok, akik erősen kötődnek a Jósavároshoz és<br />
környékéhez. El kell hogy mondjam, hogy ez a művelődési ház 4 képviselői<br />
körzetet lát el. Ez egy igen nagy terület, a város 1/5-e, ezért elég nehéz szívvel<br />
tudom azt kimondani és megszavazni, hogy úgy integráljuk be a nagy<br />
rendszerbe, hogy más funkciót rendelünk hozzá. Én úgy gondolom, hogy ez az<br />
anyag most hétvégén érkezett meg és a frakciónak sem volt lehetősége arról,<br />
hogy ezeket a dolgokat kitárgyalja. A borbányai képviselőtársam sincs itt, hogy
ezt megvitassuk. Ha a jósavárosi központtól távol eső művelődési házak nem<br />
fontosak a pályázat sikeréhez, akkor ebben most ne döntsünk, vizsgáljuk meg,<br />
nézzük meg, hogy lehet ott megtartani, fenntartani akár egyesületi, akár más<br />
formában a művelődési ház jelleget, a kulturális funkciót.<br />
Földesi István:(képviselő) A függetlenek frakciója elfogadásra javasolja a<br />
pályázat beadását. Mi is úgy gondoljuk, hogy ennek az épületnek, ha szabad azt<br />
mondani, hogy a kultúra palotájának az átalakítása, a felújítása időszerűvé vált.<br />
Éppen ezért támogatjuk és örömmel támogatjuk azt is, hogy területben 1000 m 2 –<br />
rekben gyarapszik. Másfél, két éve volt olyan szakember, aki nagy kiállító teret<br />
szeretett volna Nyíregyházán máshol csinálni belőle és azóta Debrecenben<br />
megvalósult a Da Vinci kiállítás és a környékünkön máshol is, Miskolcon,<br />
Egerben. Sokan kételkedve nézték, hogy lesz-e ott látogató ilyen művészeti<br />
attrakciókhoz. Nagyon sokan látogatták, Nyíregyházáról is nagyon sokan<br />
átmentek. Úgy hogy szükséges ehhez hasonló létesítmény, és éppen ezért jó<br />
szívvel tudjuk támogatni. Ami a kis művelődési házak, kultúrházak, mindegy hogy<br />
minek nevezzük, közösségi házak sorsát illeti. Valóban politikai döntés az, hogy<br />
mi történjen vele, hogy milyen irányba mozduljunk el, de a frakciónk óva int<br />
elhamarkodott lépésektől. A szakma bevonásával ezeknek a tereknek a<br />
működtetéséről, valamifajta közösségi helyről továbbra is gondoskodni kell, mert<br />
a különböző rétegeknek, az ifjúságnak szükségük van rendszeresen olyan<br />
helyre, ahol ki tudják beszélni dolgaikat, ahol találkozni tudnak és ezekre<br />
továbbra is szükség van. De azt is kell látni minden képviselőtársamnak, hogy az<br />
a kultúra, amiben mi felnőttünk még és az a kultúrház képzet az eltűnt.<br />
Nagyon sok olyan dolgokra egyáltalán nincs igény. És ha ezt túlhaladta, a mai<br />
igényekhez szükséges alkalmazkodnunk és így tudjuk együtt támogatni a<br />
pályázat beadását.<br />
Dr. Veréb József:(képviselő) Most nem a képviselő asszony által említett<br />
konszenzus keresés igénye mondatja velem amit mondok, hanem amit olvasok<br />
az előterjesztésben. Ugyanis az egyik dolog az az előterjesztésben, hogy be<br />
kívánja az önkormányzat nyújtani ezt a pályázatot, a másik dolog pedig, hogy mit<br />
tartalmaz a melléklet, ami részben ennek feltétele természetesen. Nos, a<br />
második résszel szeretnék foglalkozni. Említi a Kölyökvárat, a Borbányai<br />
Művelődési Házat és én a szövegből indulnék ki, hogy továbbá keressük annak<br />
lehetőségét, hogy a helyszínek üzemeltetését civil szervezeteknek adhassuk át.<br />
Másodszor az is szerepel, hogy a intézményi szervezetből való kiszervezés. Mit<br />
jelentenek ezek a mondatok? Jelenti egyrészt azt, hogy nem a Váci Mihály<br />
Kulturális és Művészeti Gyermekcentrum része. Nem jelent semmi mást, ha az<br />
intézményi szervezetből kiszervezzük, csak ennyit jelent. A második, hogy jelente<br />
többet? Az, hogy más célú hasznosítás az jelenthet többet és jelenthet többet<br />
az, hogy civil szervezetek valamilyen módon hozzájutnak? De kérdezem én,<br />
történhet-e ez a dolog a közgyűlés tudta és akarata nélkül? Nyilvánvalóan nem<br />
történhet. Tehát ezért kell, hogy legyen egy másik előterjesztés. Nem lehet,
semmiféle jogszabály nem engedi meg. Tehát nyilvánvaló, hogy az a vita,<br />
amelyik itt elkezdődött és ésszerű és érthető vita, az le kell, hogy folytatódjék. De<br />
nem vagyok benne biztos, hogy ennek a napirendnek a keretében, akadályozván<br />
esetleg az egyébként úgy tűnik, hogy konszenzusos szándékot, hogy a város<br />
beadja ezt a pályázatot. Azt szeretném mondani, hogy a Kölyökvár, a Jósavárosi<br />
Művelődési Ház és a Borbányai Művelődési Ház esetében történjék meg az<br />
intézményi rendszerből való kivonás és későbbi előterjesztésekben szülessen<br />
ezeknek a jövőjéről döntés, tartalmi és fenntartói döntés. Köszönöm szépen.<br />
Marinka Viktor:(képviselő) Csak ehhez akartam én is csatlakozni, amit már<br />
Dévényi úr is megfogalmazott. Akkor most szét tudjuk választani a kettőt és most<br />
csak az épületről döntünk és akkor ezeknek a művelődési házaknak a további<br />
sorsáról pedig majd később, ha jól értelmeztem. Támogatni tudjuk természetesen<br />
ezt is.<br />
Felbermann Endre:(képviselő) Én ugyan nem olvastam végig a pályázati kiírást,<br />
de a vezetői értekezleten elhangzott tájékoztatások alapján úgy vagyok<br />
informálva, hogy a pályázat egyik alapfeltétele, hogy bizonyos racionalizálásokat<br />
el kell végeznünk, mert a pályázat nem lesz sikeres, hogy ha nem igazoljuk azt,<br />
hogy ezzel egy integrációt is végzünk. Amelynek eredményeképpen<br />
hatékonyabban fogjuk a közművelődési feladatokat a városban ellátni. Tehát ez<br />
egy kényszerű helyzet, én azt mondom, hogy legyünk taktikusak annak<br />
érdekében, hogy megnyerjük a pályázatot. A taktikusság pedig abban rejlik, hogy<br />
ezeknél a létesítményeknél úgy gondolom, hogy nem eladásban kell<br />
gondolkodni, hanem civil szervezetekre való bízásban kell gondolkodni, és ezek<br />
a civil szervezetek olyan térségi közösségi feladatokat tudnak ellátni, amely<br />
szerintem megfelel az európai uniós normáknak is.<br />
De ugyanakkor bizonyítjuk azt, hogy integrálást és feladat átcsoportosítást<br />
végzünk. Tehát én azt kérném, hogy egy taktikusság legyen a testületben annak<br />
érdekében, hogy sikeres legyen ez a pályázat.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Két dologra szeretnék reagálni. Igen, én<br />
valóban azt mondtam, hogy a Kölyökvárat el kell adni. Azért, mert nem akarok<br />
hazudni, mert a 200 millió forintot úgy gondolom, hogy nem hitelből, hanem<br />
valamiből hozzá kell tenni. Ha nem a Kölyökvárból, akkor valahonnan<br />
máshonnan. Lehet ezt máshonnan is. Egyet nem tudok elképzelni, hogy emellett<br />
a 4000 m 2 -es bővítés mellett a Kölyökvárat ugyan úgy közművelődési célokra<br />
használjuk. Ezt nem tudom elképzelni, mert akkor nem csináltunk semmit, hiszen<br />
az egész arról szól, hogy egy házba vigyünk be nagyon sok funkciót és lehetőleg<br />
takarékosabban gazdálkodjunk, de Veréb József tökéletesen igaza van és
Felbermann Endrének is. Úgy látom, hogy egy konszenzus is kialakul ebből,<br />
hogy ez az óvatos megfogalmazás, amit itt a kollegák csináltak ez alkalmas arra,<br />
hogy beadjuk a pályázatot és alkalmas arra, hogy a következő 6 hónapban<br />
végiggondoljuk hogyan működjenek a körzeti művelődési házak, hiszen azt kell<br />
tudni, hogy ez egy 2 fordulós pályázat. Egy a kettő arányban, hogy ezt meg lehet<br />
nyerni. Semmi nem bizonyítja, hogy ezt meg fogjuk nyerni. Nem a lobbi<br />
erőképességünk, hanem maga az a tény, hogy van-e hasonló funkciójú épület a<br />
városban, ilyeneket nyilván fognak vizsgálni. A legkevesebb pénzből a<br />
leghatékonyabb megoldást tudtuk-e választani és sok minden egyéb lesz a<br />
vizsgálatnak a tárgya. Ebből a szempontból most nekünk nem biztos, hogy előny<br />
a főiskolának az ilyen jellegű kiépítettsége. Miközben természetesen örülünk,<br />
hogy a főiskola gazdagodott ezekkel a létesítményekkel. Akkor sincs tragédia,<br />
hogy ha nem nyerünk, akkor lehet, hogy néhány 100 milliót erre a házra rá kell<br />
fordítani, mert akkor se lehet ezt a házat így hagyni. Csak akkor nem biztos,<br />
hogy ennyit, hanem egy kisebb beruházást kell csinálni. Kérem, hogy most<br />
értsen egyet ezzel a testület, hogy be tudjuk adni a pályázatot, hiszen lesz 6<br />
hónapunk, amikor ha befogadják, akkor egy ilyen egyeztetés, beszélgetős<br />
előkészítő munka lesz. Ugyan úgy, mint az Állatparknál volt és ennek az<br />
eredményeként fogjuk a II. fordulóra beadni a pályázatot. Addig el lehet dönteni a<br />
Jósavárost, a Kölyökvárat, a működési formáját a Galériának meg az összes<br />
művelődési háznak, és lehet, hogy nem is ezeket a művelődési házakat, hanem<br />
még másokat is lehetne a jelenleginél gazdaságosabb, jobb megoldásban<br />
használni. Kérem a tisztelt képviselőket, hogy miután a témában volt egy<br />
egyeztetés, ezért fogadják el ezt a mostani határozati javaslatunkat. Dévényi<br />
József, Vinnai Győző.<br />
Dévényi József:(képviselő) Könnyű azt elfogadni, hogy a városközpontban, hisz<br />
logikus is, integráljuk az intézményeket és miután 10 perc sétára vannak<br />
egymáshoz, talán még annyira sem, amiről itt beszélünk. Teljesen logikus, hogy<br />
az új intézmény vállalja fel ezt a funkciót és a felszabaduló ingatlanokat más<br />
célra hasznosítsuk. Természetesen itt elhangzott Veréb József<br />
képviselőtársamtól és másoktól, hogy ez is, az is van az anyagban, de azért a<br />
határozat az anyagban szó szerint erről szól, hogy ezeket az intézményeknél az<br />
Agóra intézmény épületébe történő integrálásával valamint ezen intézmények<br />
épületeinek más célra történő hasznosításával egyetért.<br />
Ez van a határozati javaslatban, én személy szerint nem értek azzal egyet, hogy<br />
a Jósavárosban más célra, akár értékesítésre kerüljön a mostani ingatlan, amely<br />
kulturális célokat szolgál. Tehát a határozati javaslatból arra garanciát kapunk,<br />
hogy a közművelődési feladat továbbra is fennmarad egy ekkora lakótelepen.<br />
Ami nem hiszem, hogy a külterületi és lakótelepi intézmény megszüntetése<br />
annyira fontos lehet a pályázat nyeréséhez. Egyébként erre a kérdésre még nem<br />
kaptam választ, azt várom, hogy mondják meg, valóban, ezzel vagy e nélkül is<br />
lehet nyertesen pályázni? Én erre teszek javaslatot. Köszönöm szépen.
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) A javaslatot támogatjuk. Tehát itt két különböző<br />
dolog van. A határozat-tervezet így marad, akkor ezeknek az épületeknek<br />
megszűnik a nemcsak civil szervezetek által működtetett más funkciójú, hanem<br />
mindenféle közösségi, közművelődési feladata. Tehát így nem tudjuk támogatni,<br />
úgy tudjuk támogatni, hogy megfelelően taktikusak legyünk. Felbermann Endre<br />
nagyon jó szót talál, mert ő már ismeri e taktikát, hogy támogatjuk a pályázatot,<br />
mert Brüsszelben nem látják Nyíregyháza sajátos településszerkezetét, mert<br />
olyan kicsik vagyunk, képviselő úr nem látják, hogy milyen sajátos<br />
bokortanyarendszer van, külterületi rész van. Adjuk így be a pályázatot, mert az<br />
épülettel kezdeni kell valamit, szerintem ez a konszenzus egyik alapja és még<br />
utána a második fordulóban lehet szólni, de úgy hogy ezeknek a funkciója benne<br />
marad, hogy integráljuk a belvárosi művelődési központba vagy ebbe az<br />
Agórába, de meghagyjuk városi tulajdonban vagy civil szervezetek fogják ezeket<br />
a közösségi tereket működtetni. Ehhez további egyeztetéseket folytatunk. Tehát<br />
úgy nem maradhat, ahogy Dévényi József felolvasta, márpedig pontosan olvasta<br />
fel a határozat-tervezetben, mert akkor megint az lesz, hogy egymásra fogunk<br />
mutogatni, hogy mi nem így értettük, hogy mi nem úgy, de képviselő úr ez van a<br />
határozat-tervezetben. Rosszul emlékszik! Döntsük el és egyezzünk meg és<br />
akkor tudjuk támogatni az Agóra program pályázat beadását.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Az a kompromisszumos javaslatunk, hogy az<br />
5. pont a következőképpen hangozzon. Az intézményrendszer racionalizására<br />
készített intézkedési tervet elfogadja, egyben a Kölyökvár, a Pál Gyula terem, a<br />
Jósavárosi Művelődési Ház illetve a Borbányai Művelődési Ház jelenlegi<br />
tevékenységének, a Városi Galéria egyes funkcióinak az Agóra intézmény<br />
épületébe történő integrálásával egyetért. Rendben? Szavaztathatom egybe a<br />
határozati javaslatot? Kérem aki ezzel egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 30 szavazattal, 3 tartózkodással meghozta az alábbi határozatot.<br />
110/2008. (IV.28.) számú
h a t á r o z a t<br />
a Váci Mihály Kulturális, Művészeti és Gyermekcentrum épületének<br />
átalakítása, bővítése és rekonstrukciója beruházás jóváhagyásáról, az<br />
önkormányzati saját erő biztosításáról, az AGÓRA TIOP-1.2.1/08/1<br />
kódszámú támogatás megpályázásáról, valamint az intézményrendszer<br />
racionalizálásáról<br />
(II. forduló)<br />
A Közgyűlés<br />
1. a Váci Mihály Kulturális, Művészeti és Gyermekcentrum épületének<br />
átalakítása, bővítése és rekonstrukciója bruttó 2.450.000 e Ft<br />
összköltségű beruházásnak, a Társadalmi Infrastruktúra Operatív<br />
Program keretében AGÓRA – multifunkcionális közösségi központok és<br />
területi közművelődési tanácsadó szolgálat infrastrukturális feltételeinek<br />
kialakítása című – TIOP-1.2.1/08/1 kódszámú támogatás pályázati úton<br />
történő megvalósításával, valamint a kétfordulós pályázat benyújtásával<br />
egyetért.<br />
2. vállalja, hogy a támogatással létrehozott AGÓRA intézményt az üzembe<br />
helyezést követően minimum 12 évig az eredeti funkcióinak megfelelően<br />
fenntartja és üzemelteti.<br />
3. a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program keretében AGÓRA –<br />
multifunkcionális közösségi központok és területi közművelődési<br />
tanácsadó szolgálat infrastrukturális feltételeinek kialakítása című – TIOP-<br />
1.2.1/08/1 kódszámú pályázaton maximálisan elnyerhető 1.750.000 e Ft<br />
összegű támogatást figyelembe véve, a megvalósításhoz szükséges<br />
összesen 700.000 e Ft összegű saját forrást, a megkötendő támogatási<br />
szerződésben rögzítésre kerülő ütemezés szerint a költségvetési<br />
rendeleteiben biztosítja.<br />
Felelős: László Géza, a Gazdasági Iroda vezetője<br />
Határidő: az éves költségvetési rendelet készítésének határideje<br />
4. utasítja a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Irodát a beépítéshez<br />
szükséges terület biztosítása érdekében a területmegosztás elvégzésére.
Felelős: dr. Freidinger Renáta, a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. augusztus 31.<br />
5. az intézményrendszer racionalizálására készített intézkedési tervet<br />
elfogadja, egyben a Kölyökvár, a Pál Gyula Terem, a Jósavárosi<br />
Művelődési Ház, valamint a Borbányai Művelődési Ház jelenlegi<br />
tevékenységeinek, a Városi Galéria egyes funkcióinak az AGÓRA<br />
intézmény épületébe történő integrálásával egyetért.<br />
6. megbízza a polgármestert a pályázat benyújtásával.<br />
Melléklet a 110/2008. (IV.28.) számú határozathoz<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzatának<br />
Intézkedési Terve<br />
A városi közművelődési intézményhálózat racionalizálására<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata pályázatot nyújt be az Európai<br />
Unió Új Magyarország Fejlesztési Terven belül Társadalmi Infrastruktúra<br />
Operatív Program keretében – multifunkcionális közösségi központ és területi<br />
közművelődési tanácsadó szolgálat infrastrukturális feltételeinek kialakítása<br />
címmel – TIOP-1.2.1/08/1. kódszámmal meghirdetett programra.<br />
A benyújtandó pályázat kötelező mellékletét képezi a megyei jogú város elmúlt<br />
években megtett és jelenleg tervezett intézményi racionalizálási intézkedéseinek<br />
bemutatása, összhangban a program szakmai elképzeléseivel és a<br />
fenntarthatósággal.<br />
Az 1996 óta változatlan formában létező kulturális intézményhálózatban az első<br />
módosítást a 2005 tavaszán a 37/2005. (II.23.) sz. határozattal végrehajtott<br />
gazdasági integráció jelentette, mely során a Lakókörzeti Művelődési Házak<br />
Igazgatósága, valamint a Váci Mihály Művelődési Központ önállóan gazdálkodó<br />
költségvetési intézményekként való besorolását 2005. március hó 31-ével
megszüntette és 2005. április hó 1-től teljes jogkörrel rendelkező részben<br />
önállóan gazdálkodó költségvetési intézményekként besorolta.<br />
A Közművelődési Intézmények Gondnoksága, mint önállóan gazdálkodó<br />
költségvetési intézmény 2005. április 1-től ellátta a Lakókörzeti Művelődési<br />
Házak Igazgatósága, a Váci Mihály Művelődési Központ és a Városi Galéria,<br />
mint teljes jogkörrel rendelkező részben önálló gazdálkodó intézmények<br />
gazdálkodásával kapcsolatos feladatokat is.<br />
A jelenlegi közművelődési hálózat szervezeti kereteit Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú<br />
Város Közgyűlése a városi közművelődési intézményrendszer<br />
átszervezéséről, integrációjáról, racionalizálásáról szóló 118/2007. (VI.11.)<br />
számú határozatával alakította ki, mely során a korábban részben önálló<br />
költségvetési szervként működő Városi Galériát, a Lakókörzeti Művelődési Házak<br />
Igazgatóságát, valamint az önálló költségvetési intézményként működő Váci<br />
Mihály Városi Művelődési Központ és Gyermekcentrumot megszüntette, majd a<br />
fentiek integrálásából létrehozta jogutódként a Váci Mihály Kulturális, Művészeti<br />
és Gyermekcentrumot.<br />
A racionalizálás során az intézményi létszámkeret 2007. július 31-től 15 fővel,<br />
majd 2007. december 31-ig további 1 fővel csökkent.<br />
A centralizáció jelentős párhuzamosságok kiküszöbölésére ad lehetőséget,<br />
hatékonyabb fenntarthatóbb működtethetőséget biztosít, nagyban elősegíti a<br />
koordinációt, valamint egységes PR és marketing elemekkel átláthatóbbá és<br />
megjeleníthetővé teszi Nyíregyháza kulturális arculatát.<br />
A 2008. január 1-jétől Szabadság tér 9. szám alatti székhelyen létrejött új<br />
integrált intézmény, mely elvben szinte átfogja a város teljes művelődésikulturális<br />
spektrumát, 47,5 fős létszámmal (17 fő szakmai) működik, és az alábbi<br />
kulturális színterek munkáját koordinálja.<br />
Az intézmény jelenlegi<br />
telephelyei:<br />
Alvégesi Művelődési Ház<br />
4400 Nyíregyháza, Honvéd u. 41<br />
Borbányai Művelődési Ház<br />
4400 Nyíregyháza, Margaretta u. 50<br />
Butykai Közösségi Ház<br />
4400 Nyíregyháza-Butyka, Benkő István u.1<br />
Felsősimai Közművelődési Színtér<br />
4400 Nyíregyháza, Furulya u. 37.
Jósavárosi Művelődési Ház<br />
4400 Nyíregyháza, Május 1 tér 10.<br />
4400 Nyíregyháza, Ungvár stny. 33.<br />
Kistelekiszőlői Művelődési Ház<br />
4400 Nyíregyháza, Koszorú u. 10.<br />
Kertvárosi Közösségi Ház<br />
4400 Nyíregyháza, Prága u. 7.<br />
Kölyökvár<br />
4400 Nyíregyháza, Dózsa György u. 25.<br />
Mandabokori Művelődési Ház<br />
4400 Nyíregyháza, Jegenye u. 19.<br />
Nyírszőlősi Közművelődési Színtér<br />
Nyírszőlős, Kollégium u. 72.<br />
Orosi Közművelődési Színtér –<br />
Herman Ottó Tagiskola<br />
Oros, Fő u. 60.<br />
Örökösföldi Közművelődési Színtér<br />
4400 Nyíregyháza, Fazekas János tér 8.<br />
Pál Gyula terem<br />
4400 Nyíregyháza, Vay Ádám krt. 18.<br />
Sóstói Művésztelep<br />
4431 Sóstófürdő, Blaha Lujza sétány 41.<br />
Sóstóhegyi Közművelődési Színtér<br />
Sóstóhegy, Igrice u. 6.<br />
Vajdabokori Művelődési Ház<br />
4400 Nyíregyháza, Csendes u. 6.<br />
Városmajori Közösségi Ház<br />
4400 Nyíregyháza, Városmajor u. 3/5<br />
Városi Galéria
4400 Nyíregyháza, Selyem u. 1<br />
Az Agórák létesítésének egyik fő célja multifunkcionális közösségi központ<br />
létrehozása a városi közművelődési intézmények racionalizálásával, valamint a<br />
közösségi képzési és élményfunkciók egy komplexumba telepítésével.<br />
A jelenlegi intézményhálózat további racionalizálásával, a szolgáltatások minél<br />
szélesebb körének egy helyre integrálásával költséghatékonyabb és<br />
fenntarthatóbb működtetésre van lehetősége az önkormányzatnak.<br />
Az üzemeltetési költségek csökkentése alapjául az intézményi infrastruktúra<br />
részleges kiváltása, egyes telephelyek más területen történő alkalmazásával<br />
valósulhat meg.<br />
Ez alapján részletes a lehetőségek és a feltételek áttekintése után összhangban<br />
az Agóra épületének rekonstrukciós terveivel az alábbi telephelyek funkcióinak<br />
integrálását javasoljuk:<br />
Kölyökvár (1 épület 1080 m2)<br />
Nyíregyháza, Dózsa u. 25.<br />
(2 fő szakalkalmazott, 2 fő technikai alkalmazott)<br />
A Kölyökvár épületének fenntartása és szakmai tartalommal való feltöltése<br />
jelenleg is az intézmény feladata. Az itt működő és fellépő bábcsoportok,<br />
kézműves és kreativitást növelő foglalkozások célcsoportja a legfiatalabb<br />
korosztály. Tevékenysége között a népszokások, hagyományok ismertetése,<br />
gyakorlati játszóház működtetése szerepel.<br />
Legfontosabb városi szintű programja a Holle anyó háza, a Kölyöknap, a Határon<br />
túli Magyar Anyanyelvű Bábszínházak találkozója. Szakemberek nemzetközi és<br />
országos, valamint családi bábos hétvégék színtere. Jelenleg helyszíne az<br />
országosan is egyedülálló bábtörténeti állandó kiállításnak, mely a Mesekert<br />
Bábszínház 60 éves hagyományaira építve érdekes színfoltja a városnak. Itt<br />
működik Montazs-Art mozi, mely a rendszeres filmvetítések mellett<br />
társadalomtörténeti előadásoknak is helyet ad.<br />
A fentebb felsorolt funkciók maradéktalanul elláthatók a főépületben, ezért<br />
javasolt a Kölyökvár épületének más célra történő hasznosítása.<br />
Városi Galéria/Pál Gyula Terem (2 épület, összesen: 661,2 m2)<br />
Nyíregyháza, Selyem u.12.
Nyíregyháza, Vay Ádám krt. 18.<br />
(3 fő szakalkalmazott, 5,5 fő technikai alkalmazott)<br />
A Városi Galéria és a Pál Gyula Terem évente 15-22 időszaki kiállításnak ad<br />
otthont. Éves terv alapján múzeumi gyűjteményes kiállítások, egyéni és<br />
csoportos tárlatok kerülnek bemutatásra helyi, hazai és külföldi alkotók<br />
részvételével. A kiállítások szervezése és a múzeumi tevékenység mellett az<br />
intézmény feladatkörébe tartozik a kortárs képzőművészeti gyűjtemény<br />
bemutatása, művészeti alkotások értékesítése, kölcsönadása, a helyi<br />
képzőművészek találkozóinak szervezése. A fentieken túl gondozza a Sóstói<br />
Nemzetközi Művészeti és Kisplasztikai Alkotótelep, valamint a Nemzetközi<br />
Fametsző Művésztelep anyagát.<br />
Tekintettel arra, hogy az AGÓRA épületében egy korszerű, nagy alapterületű<br />
kiállítótér lesz kialakítva a felújítás után, nincs akadálya, hogy a Pál Gyula Terem<br />
tevékenysége teljes mértékben a fő intézménybe integrálódjon. A Városi Galériát<br />
a jövőben az intézményrendszerből kiemelve közgyűjteményi funkcióját<br />
megtartva üzemeltetjük. Ezzel párhuzamosan keressük a megoldást a<br />
magántőke bevonására a működtetésben.<br />
Borbányai Művelődési Ház (1 épület, 406 m2)<br />
Nyíregyháza, Margaretta u. 50.)<br />
(1 fő szakalkalmazott, 1 fő technikai munkatárs)<br />
A Borbányai Művelődési Ház, mely korábban a Lakókörzeti Művelődési Házak<br />
Igazgatóságához tartozott, 1 önálló épülettel a városhoz tartozó külterület<br />
központjában helyezkedik el. Tevékenységi körét a helyi lakosság igényeinek<br />
megfelelően alakította ki. Segíti az alapvető információk beszerzését,<br />
lehetőséget biztosít az iskolán kívüli művelődésre, szórakozásra. Az itt működő<br />
kulturális programokon túl helyet biztosít a Fanat-X Táncsport Egyesületnek és a<br />
Váci Mihály Irodalmi Kávéháznak irodalmi összejövetelekhez, könyvbemutatókon<br />
kívül egészségügyi előadás-sorozatok szervezése és a kulturális<br />
megemlékezések alkotják tevékenységeinek fő gerincét.<br />
Jósavárosi Művelődési Ház (2 épület, összesen: 416,9 m2)<br />
Nyíregyháza Május 1 tér 10/A.<br />
Nyíregyháza Ungvár stny. 33.<br />
(2 fő szakalkalmazott, 1 fő technikai munkatárs)
A Jósavárosi Művelődési Ház a városközponthoz közel eső lakótelepen – két<br />
telephelyen – működik. Két művészeti együttes, a Dongó és a Dalszövő Együttes<br />
próbál benne.<br />
A különbféle szakkörök, klubok, játszóházak és egészségmegőrző programok<br />
mellett a Jósavárosi Napok című rendezvénysorozat megszervezése képezi<br />
feladatait.<br />
Tekintettel arra, hogy a fenti helyen zajló rendezvényeknek, szervezeteknek<br />
helyet ad az AGÓRA, lehetőséget látunk a Borbányai Művelődési Ház és a<br />
Jósavárosi Művelődési Ház intézményi szervezetéből való kiszervezésére, és az<br />
épület más célra történő hasznosítására.<br />
Továbbá keressük annak lehetőségét, hogy a helyszínek üzemeltetését –<br />
pályázati eljárás keretében – civil szervezeteknek adhassuk át.<br />
A fenti telephelyek szakalkalmazotti létszámára a tevékenységek sokszínűsége<br />
miatt szükség van az AGÓRA-ban, de a kisegítő személyzetnél létszámleépítés<br />
várható.<br />
Az intézkedési tervben foglalt újabb racionalizálási javaslatok végrehajtására –<br />
sikeres pályázat esetén – legkésőbb az épület átadásáig kerülhet sor, figyelembe<br />
véve azt a tényt, hogy az építkezés idején bizonyos feladatok külső helyszíneken<br />
való ellátását meg kell oldani.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) 15 perc szünetet rendelek el.<br />
Szünet után.<br />
3./ napirend: Beszámoló Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város közbiztonságának<br />
helyzetéről, a közbiztonság érdekében 2007. évben tett<br />
intézkedésekről<br />
Előadó: Dr. Gere Zoltán Nyíregyházi Városi Rendőrkapitány<br />
Meghívott: Szepesi István rendőr dandártábornok, rendőrségi<br />
főtanácsos, a Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Rendőrfőkapitányság<br />
vezetője<br />
Dr. Gere Zoltán:(Nyíregyházi Városi Rendőrkapitány) Nagyon rövid kiegészítést<br />
szeretnék tenni. A Nyíregyházi Rendőrkapitányság 2007. évi beszámolóját tartják<br />
kezükben. Úgy gondolom, bár igyekeztem egy jó, részletes, mindenre kiterjedő<br />
beszámolót készíteni, természetesen a kérdésekre adott válaszok ezt a
eszámolót még ki fogják egészíteni. Annak örülök, hogy 2007-ben nem nőtt<br />
látványosan a bűncselekmények száma, ismerve a kapitányság létszám gondjait.<br />
Az elért eredmények természetesen nem személyes, hanem a kapitányság teljes<br />
állományához kötődnek. Ebbe beleértve azokat is, akik az év végével nyugdíjba<br />
mentek. Külön szeretném megköszönni helyettesemként dolgozott Szilágyi<br />
Mihály alezredesnek tevékenységét, illetve dr. Tóth Illés rendőr alezredes<br />
Közlekedés-rendészeti osztályvezetőnek a tevékenységét is. Komoly változás<br />
történt a kapitányság vezetésében, egyrészt mert ők elmentek, másrészt mert új<br />
szervezeti egységek alakultak. Ezért nem rendhagyó módon bemutatnám<br />
kiegészítőként a kapitányság vezetését, azokat, akik a város közrendjéért és<br />
közbiztonságáért felelnek. Ezért szeretném először Brekov Zsolt rendőr őrnagyot<br />
az Igazgatás-rendészeti Osztály vezetőjét bemutatni, végül is teljes egészében<br />
hozzátartozik a igazgatás-rendészeti tevékenység irányítása. Utána szeretném<br />
bemutatni Görög László rendőr alezredest, a Közlekedés-rendészeti Osztály<br />
vezetőjét, aki a város közlekedésrendjéért felel. Szeretném bemutatni Ferenc<br />
Róbert őrnagy urat a kapitányság Közrendvédelmi Osztály vezetőjét, viccesen<br />
meg lehetne jegyezni, az összes mérkőzés biztosításának az egyik vezetőjét.<br />
Szeretném bemutatni bűnügyi területről Kiss Sándor rendőr századost, a<br />
Felderítő Osztály vezetőjét, tőle függ az ismeretlen tettesek felderítése.<br />
Szeretném bemutatni Papp Sándor rendőr alezredes urat, az Érkerti Rendőrőrs<br />
parancsnokát, illetve szeretném bemutatni a mellettem ülő dr. Illés László rendőr<br />
alezredes urat, a kapitányság vezető-helyettesét. Annyi kiegészítésem lenne<br />
még, hogy a beszámolónak a leges legutolsó oldalán egy téves mondat került<br />
bele. Szeretném ezt önöknek annyiban módosítani, azt írtuk, hogy a napi<br />
tevékenységeink mellett az első igazán nagy megmérettetésen már túl vagyunk,<br />
de még jó pár hátra van 2008-ban. Ez úgy helyes, ez a mondat, hogy a napi<br />
tevékenységek mellett az első igazán nagy megméretetésen - és ide bejönne a<br />
határőrség és a rendőrség integrációja - már túl vagyunk, de biztos vagyok<br />
benne, hogy lesz még jó pár hátra 2008-ban. Köszönöm szépen, várom<br />
kérdéseiket.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Bizottságok véleményét kérem. A Jogi<br />
Ügyrendi Bizottság véleményét kérem.<br />
Dr. Moskovits Károly:(Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A<br />
bizottság hosszasan tárgyalta a napirendet, sokféle kérdés merült fel, amelyeket<br />
Kapitány úr maradéktalanul meg tudott válaszolni és így végül a bizottság<br />
egyhangúlag támogatta az előterjesztés elfogadását.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Az Európai Uniós Ügyek Bizottságát kérem.
Dr. Vinnai Győző:(Európai Uniós Ügyek, Nemzetközi Kapcsolatok és<br />
Idegenforgalmi Bizottság tagja) Pénteki ülésén az Európai Uniós Bizottság<br />
megtárgyalta a beszámolót. Tartalmas vita bontakozott ki. Közel 1,5 órás<br />
napirend volt, és a bizottság többségi határozattal támogatta a beszámoló<br />
elfogadását.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Más bizottság tárgyalta-e? Köszönöm szépen.<br />
Van-e kérdés? Ebben a sorrendben fogok lehetőséget adni a kérdésekre.<br />
Fesztóry Sándor, Tirpák György és Márföldi István.<br />
Fesztóry Sándor:(képviselő) Egy rövid kérdésem lesz és természetesen<br />
érintené a sportot. A legutóbbi Spartacus-Diósgyőr futballmérkőzéssel<br />
kapcsolatban szeretném megkérdezni, hogy úgy érzi-e hogy, kellő<br />
határozottsággal lépett fel a rendőrség a vandalizmus ellen? Hogyan, lehet-e<br />
javulást elérni ezen a területen illetve nagyobb rendőri jelenléttel a megelőzésre<br />
lehet-e valamilyen olyan jellegű hatást gyakorolni, ami elrettenti attól a<br />
szurkolókat, hogy már mondjuk a vonatról leszállva esetleg mások<br />
vagyontárgyaiban kárt okozzanak?<br />
Dr. Tirpák György:(képviselő) Orossal kapcsolatosan lenne nekem egy-két<br />
kérdésem, mint hogy valamikor működött, az elmúlt ciklusban egy körzeti<br />
megbízott. Akkor talán még volt olyan ígéret is, hogy talán a rendőrőrs<br />
visszaállításra kerül. Aztán ez a körzeti megbízott is el lett onnan helyezve, most<br />
körülbelül 2 hónapja jár ki két rendőr, aki ha jól tudom munkájuk mellett, a<br />
Nyíregyházi Kapitányságon végzett munkájuk mellett látják el ezt a feladatot,<br />
hetente általában kétszer kijönnek. Nagyon jó a részvételük, hogy ott vannak és<br />
a szükséges igazoltatásokat, egyéb dolgokat elvégzik. Lehetőség van-e arra,<br />
mivel lenne a lakosság részéről ilyen igény, hogy a körzeti megbízotti és<br />
szolgálat visszaállításra kerüljön?<br />
Márföldi István:(képviselő) Az egyik kérdésem az lenne, hogy mi indokolta azt,<br />
hogy különösen a külterületi rendőrőrsöket azt hiszem bezárták. Vagy a körzeti<br />
megbízottak megszűntek.<br />
A másik kérdésem az fél kérdés, mert ehhez egy kicsit kapcsolódik. Ugyanis<br />
évek óta a beszámolások során mindig hangsúlyozza a rendőrség és nekünk is<br />
ez a kérésünk, egyéni képviselőknek, különösen akik olyan körzetnek a felelősei<br />
mint mondjuk Borbánya, Kistelekiszőlő, hogy mondjuk a látható rendőrséget<br />
biztosítjuk, hogy minél jobban megjelenítjük, most ezzel az intézkedéssel úgy
érzi a lakosság, hogy ez így itt egy kicsit csorbát szenvedett. Mi ezzel<br />
kapcsolatban a véleményük?<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Tormássi Géza, Jeszenszki András és dr. Ajtay<br />
– Horváth Magda.<br />
Tormássi Géza:(képviselő) Kérdésem az lenne, hogy bűnügyileg melyek a város<br />
legfertőzöttebb területei, illetve a másik, hogy a térfigyelő kamerák mennyiben<br />
segítik az önök munkáját? Köszönöm szépen.<br />
Jeszenszki András:(képviselő) Három kérdésem lenne. Az első, a<br />
hajléktalanokra vonatkozóan milyen terveik vannak, a Nagykörút mentén<br />
kéregető hajléktalanokkal szemben, hiszen többször előfordul, hogy<br />
balesetveszélyes helyzeteket okoznak. Mind önmagukra veszélyesek, mind az<br />
arra közlekedő nyilván autósokra is. És többszörösen előfordul egyébként, hogy<br />
a járőrök a Körúton a piros lámpánál átkelő gyalogosokat megbüntették,<br />
miközben a kéregetőket a balesetveszély okozás ellenére figyelmen kívül<br />
hagyták. Ez lenne az első kérdésem. A következő kérdésem, az Északi körút<br />
mentén szintén elég sok kollégiumunk van és kollégiumi estén, éjszakába nyúló<br />
rendezvény során nagyon sokszor történik rongálás a környéken. Van-e<br />
valamilyen javaslatuk a helyzet kezelésére? A polgárőrök egyébként járőröznek a<br />
környéken, de úgy gondolom, hogy ez kevés ebben az esetben. A harmadik, a<br />
Dob utcához hasonlóan most már kialakult az Eszperantó parkban egy hasonló<br />
péntek esti találkozóhely, ahol gyakorlatilag ha péntek este arra sétál az ember,<br />
akkor látja, hogy szabad padot nem lehet találni és tele van az esti szórakozásra<br />
készülő fiatalokkal. Nagyon nagy a hangzavar és a rongálások. Közben<br />
egyébként a Szolgáltatóházban egy éjjel-nappali üzlet található, ahova gyakran<br />
egyébként több járőr érkezik és a környéken lakók elmondása szerint nagyon<br />
sokszor nem foglalkoznak a parkban randalírozó fiatalokkal és figyelmen kívül<br />
hagyják őket. Köszönöm szépen.<br />
Dr. Ajtay-Horváth Magda:(képviselő) Három kérdésem lett volna eredetileg, de<br />
mivel már erre a megmérettetést megválaszolta, emiatt csak kettő maradt. Az<br />
első az, hogy a tavalyi év folyamán néhány millió forinttal járult hozzá<br />
Nyíregyháza városa a belvárosban szolgálatot teljesítő járőrök<br />
finanszírozásához. Mi ezzel kapcsolatban a tapasztalat, valóban segített a<br />
helyzeten? A másik pedig az, hogy a 28. oldalon ön azt írja, hogy alig több mint<br />
30 év az egyenruhás állomány átlagéletkora és ez szükségszerűen kihat a<br />
szakmai és gyakorlati ismeretek alaposságára, az elvárható, magabiztos rendőri<br />
intézkedésre. Egy szakmai testületben mindig jó az, hogy ha idősek és fiatalok<br />
vegyesen vannak, a szakmaiságot, a tapasztalatot inkább az idősek adják, az
erőnlétet, a frissességet a fiatalok. Hogyan lehetne ezen javítani? Köszönöm<br />
szépen.<br />
Dévényi József:(képviselő) Próbáltam visszaemlékezni, hogy mikor is volt, nem<br />
olyan régen lehetet, amikor a tévében egy riportot láttunk arról, hogy roma<br />
egyenruhás rendőrök milyen nagyszerűen tudják ellátni a feladatukat és milyen<br />
könnyen értenek szót a roma lakossággal. A kérdésem erre irányul, hogy állunk<br />
ezzel a dologgal Nyíregyházán? Úgy tudom, hogy még országos program is<br />
indult arra, hogy minél több roma származású fiatal menjen rendőrnek. Egy<br />
korábbi közgyűlésen az ön egyik elődje, és itt hivatkoznék Tormássi Géza<br />
kérdésére azt mondta a közgyűlés előtt, hogy annyira nincs ember a<br />
rendőrségen, hogy még azokat a monitorokat sincs akik figyeljék, amelyek a<br />
kamerák képeit mutatnák. Kérdezném, hogy állunk ezzel, a város már korábban<br />
kinyilvánította azon szándékát, hogy ezzel a technikával szeretne tovább lépni.<br />
Ugye itt van egy gyönyörű főtér, több olyan pontja van a városnak, ahol fontos<br />
lenne egy ilyen technikának az üzemeltetése is. Valamint azt szeretném<br />
megkérdezni, hogy most az új digitális rádiórendszer bevezetésével a régi URH<br />
készülékek felszabadultak, lát-e ön arra lehetőséget, van-e ilyen szándék akár<br />
központilag is, hogy a polgárőrségeknek ebből a technikából átkerüljön a régi<br />
készülék? Köszönöm szépen.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Két közlekedés biztonsági kérdéskörhöz<br />
kapcsolódó kérdésem van. Az egyik az, hogyan ítélik meg, hogy az autópálya<br />
megépítésével hogyan változatott meg városnak a közlekedés kultúrája?<br />
Változott-e és hogy ha igen, akkor milyen irányban és milyen hatásai vannak az<br />
autópályának, akár jó, akár rossz hatásai vannak-e az autópálya belépésének? A<br />
másik kérdésem az, hogy elkezdtük kettő darab sebességkijelző készülékkel a<br />
várost úgymond felszerelni, ezeknek a készülékeknek milyen hatásuk van a<br />
gépjárművezetőkre? Köszönöm.<br />
Giba Tamás:(alpolgármester) Nekem csak egyetlen egy kérdésem lenne.<br />
Örvendetes volt itt a beszámolóban olvasni, hogy ha jól számoltam, akkor 77<br />
fővel nőtt a kapitányság létszáma. Szeretném megkérdezni, hogy ebből a<br />
létszámból hány fő teljesít szolgálatot Nyíregyháza közigazgatási területén belül?<br />
Köszönöm szépen.<br />
Urbán Judit: (képviselő) A prostitúcióval kapcsolatban szeretnék kérdezni két<br />
dolgot. Itt írják, hogy nem alkotott a város rendeletet illetve a türelmi zóna<br />
kijelölését sem végezte el. Ez valamiben segítené az önök munkáját, illetve a<br />
prostitúció visszaszorítását? Azt látom, hogy a szabálysértési feljelentések<br />
száma az rendkívüli módon megugrott. Mi ennek az oka, egyszerűen csak a<br />
lakossági nyomásra alakult így? Azt ott olvastam, hogy a lakók nem igazán<br />
tolerálják ezen területen, főleg az Érkertben ezt a tevékenységet. Korábban nem
volt erre példa, hogy szabálysértési eljárás keretében itt az őrizetbe vételt is<br />
növelték. Ez most hatásos módszer úgy látják? Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kapitány úré a szó válaszadásra.<br />
Dr. Gere Zoltán: (Városi Rendőrkapitány) Köszönöm szépen. Ez is kérdésként<br />
érkezett hozzánk. Rendőri jelenléttel kapcsolatosan. Labdarúgás. Gondolom,<br />
hogy erre ezredes úr is fog válaszolni, mert ezt jelenleg is vizsgálják. Maradjunk<br />
abban, hogy a labdarúgásnál általában kettő kiemelt mérkőzés az, ami nagyon<br />
veszélyes a városban. Ez a debreceni és a diósgyőri mérkőzések. Ennek<br />
évtizedes hagyományai vannak egyébként, annak ellenére, hogy aránylag innen<br />
kevesen mennek szurkolók, nyíregyháziak, ide biztos, hogy több száz, az ezret is<br />
meghaladó létszám érkezik. Határozott a rendőri intézkedés, szerintem a<br />
Diósgyőr mérkőzésen is határozott volt a rendőri intézkedés és úgy gondolom,<br />
hogy jól is kezeltük, de mivel a vizsgálat zajlik ebben az ügyben, én inkább majd<br />
megkérem ezredes urat, hogy válaszoljon erre valamit. Annyi történt még az<br />
elmúlt időszakban, hogy megkerestük polgármester asszonyt, hogy egy<br />
megbeszélést kellene összehoznia. Erre ígéretet is kaptunk, ő megtette az első<br />
lépéseket, hogy gyakorlatilag ez a középkori módszer, az egyik interneten így<br />
jellemeztek bennünket, hogy ilyen középkori módszerrel kísérjük be a<br />
szurkolókat az állomástól a Stadionig és gyakorlatilag ezt rajtunk kívül már senki<br />
nem csinálja. Ezért mi kértük, hogy jó lenne, ha mi is számíthatnánk akár úgy<br />
mint Miskolcon, hogy busszal, autóbusszal szállítják, akár úgy mint<br />
Debrecenben, ahol trolibusszal szállítják a szurkolókat. Tehát rengeteg<br />
feszültség keletkezik az úton. Egyrészt a szurkolók hergelik önmagukat, egy<br />
kicsit a rendőröket, a rendőrök nem mondom, nyilván nem hergelik egy kicsit a<br />
szurkolókat. Ilyen kölcsönös beszólások előfordulnak, illetve a nyíregyházi<br />
lakosokat ingerli ez a legjobban, és a nyíregyházi szurkolók is. Komoly<br />
feszültségforrás ezek a kísérések. És mire beérkezünk hatalmas feszültség van<br />
mindenkiben, egyébként is, és ez kihat a mérkőzéseken. Nagyon gyakran a 15.-<br />
16. percben már be kell avatkozni a rendőrségnek. Tehát ha ez a feszültség már<br />
elmúlna, hogy buszra tudnánk őket esetleg felrakni az állomáson, ami szintén<br />
nem könnyű egyébként, tudnánk biztosítani esetleg a busznak az épségét, illetve<br />
mérkőzés után időben kijönnének és netán-tán még fel is lennének hajlandóak<br />
szállni a buszra, akkor egy feszültségforrással kevesebb lenne. És<br />
természetesen a mérkőzés időpontja is jó időpontban lenne, mert a diósgyőri<br />
mérkőzés időpontja most a lehető legrosszabb volt, különböző okai voltak,<br />
majdnem két óra hossza volt a diósgyőri szurkolóknak, hogy az Állomáshoz<br />
kivigyük őket. Végül is eredményesen megoldottuk, majd ezredes urat meg<br />
fogom kérni, hogy mondja el. A rendőri jelenlét. Több olyan kérdés lesz majd a<br />
rendőri jelenléttel, hogy együttesen válaszoljak majd. Felvetődik majd a körzeti<br />
megbízottakkal kapcsolatosan is. Oros körzeti megbízotti iroda, és az majd<br />
később felvetődik egyébként, hogy a külterületeken irodákat is megszüntettünk.
Azzal egyetértek időnként, hogy Borbányával majd lesznek döntések. Az a<br />
lényeg egyébként, hogy amikor idejöttem, leült a kapitányság vezetése illetve<br />
polgármester asszonynak is az volt a kérése, illetve több külterületi képviselő is<br />
jelezte felénk, hogy a bokortanyáknál, ezeken a településeken komoly gondok<br />
vannak. Nem lehet látni rendőröket. Érzékeltük azt, hogy a városban lévő – igaz,<br />
hogy 8 körzeti megbízotti hely volt, de csak 4 volt betöltve abban az időszakban<br />
– ez meg kevésbé tölti be, mert 4 rendőr nem tudja megváltoztatni a város<br />
közbiztonságát. Az a döntés született, hogy ezt a négyet is kivezényeljük<br />
időnként vidékre, később lesz állománytábla, amit módosítottunk. Összesen 12<br />
körzeti megbízott helyett 26 körzeti megbízottat hoztunk létre. És ez igaz, hogy<br />
ebben a városban egy gyalogot nem hagytunk, ami egyébként is utólag már,<br />
főleg a bizottsági ülésen értékelve nem biztos, hogy teljesen jó döntés volt, de<br />
jelenleg a városban nincsen körzeti megbízott és ez igaz Borbánya területére.<br />
Mindenkit kivittünk innen és négy körzeti megbízottat hoztunk létre, körzeti<br />
megbízotti csoportot hoztunk létre a 26 fővel.<br />
Ezt fel is tudom sorolni. Ez Nyírtelek, Nagycserkesz, Sóstóhegy illetve Oros,<br />
napkori székhellyel. Ezért kellene egyébként elméletileg Oroson ez a két<br />
megbízott, ahogy mondtam más munkakör mellett. Egyébként ők körzeti<br />
megbízottak, csak egy csoportban dolgoznak és ezért vannak többet gondolom<br />
Oroson. Főleg, hogy ott megugrott a betöréses bűncselekmények száma. Azóta<br />
az egész csoport dolgozik, csak te kettővel találkozol, de lehet, hogy megy öt fő,<br />
lehet, hogy a többi éjjel, a bűnügyi állománnyal együtt ilyen rejtett figyeléseket<br />
végeznek. Az első pontnál volt szó, hogy a külterület elhanyagolódik, ilyen<br />
mondatok hangzottak el. Mi pont megerősítettük úgy gondolom a külterületet és<br />
ezért van a városban kevesebb rendőr. Itt is megígérem, bár ez teljesen jó<br />
döntés volt, lehet, hogy ezt felül kell bírálni. Létszámfejlesztésre, ha lenne 3-4-5<br />
fő, ha ezt megérnénk, akkor megígérem, hogy visszaállítjuk a városban a körzeti<br />
megbízotti szolgálatot is. Igazán hatalmas nagy igény a polgárőrök részéről van,<br />
főleg a lakótelepen a körzeti megbízottak irányában. Ilyen 10 fős körzeti<br />
megbízottat ha tudnánk működtetni a városban, az biztos, hogy a kívánt célt az<br />
el fogja érni. Márföldi képviselő úr, a külterületi KMB csoport. Szerintem meg<br />
megerősítettük a körzeti megbízottakat. Nem megszüntettük. Lehet, hogy nincs<br />
egyes településen, ahogy eddig volt, hanem ez a négy körzeti megbízotti<br />
csoportba van beosztva. Tehát Nyírtelek, Nagycserkeszen jelenleg 14 körzeti<br />
megbízott dolgozik az alosztályvezetővel együtt. Csak a bokortanyákat próbáltuk<br />
mi ezzel megerősíteni. Ők már nyomoznak, nagyon szép felderítéseket<br />
csinálnak, hirtelen megugrott az egyenruhások általi felderítéseket száma. És itt<br />
van a válasz, hogy Borbányán talán ezért van kevesebb. Az, hogy ezeket a<br />
területeket rendőr nélkül hagytuk, hisz jelentősebben nőtt 74 fővel a kapitányság,<br />
és ebből megerősítettük a járőr illetve a bűnügyi szolgálatot és most a járőr<br />
állomány az, ami a városban el kell, hogy lássa a közrendvédelmi feladatokat,<br />
illetve a közlekedési állomány is folyamatosan kinn van az utcán, ha nincs<br />
baleset, akkor ők is üldöznek. Területi illetékességgel, nagyon gyakran két<br />
autóval. Bűnügyileg melyik a legfertőzöttebb terület? Világos, ahol a legtöbb
űncselekmény történik. Most egyébként sajnos Oros környéke az, amely<br />
problémát jelent. A városban elsősorban most is talán, bűnügyileg nem biztos,<br />
mert egyébként nagyon szép felderítések vannak, de látvány szempontjából,<br />
mint a képviselő is megkérdezte, elsősorban a prostitúció, meg hajléktalan<br />
kérdések miatt talán a Vasútállomás környéke, de bűnügyi számok tekintetében<br />
ez nem ilyen. Hol itt tűnik fel egy lakásbetörés sorozat, hol ott. Általában szép<br />
felderítésekkel dolgozunk, egyébként mindig vándorolnak a bűnözők a város<br />
különböző részein. Úgy gondolom, hogy nincs igazán fertőzött terület. Szó<br />
szerint bűnügyileg, most csak itt törnek be, most például van a városközpontban<br />
ilyen táska letépési sorozat, ami reméljük a közeljövőben felderítésre kerül, a<br />
rendőrség nyomon van. Most hirtelen ez tűnik nekünk olyan bűnügyi<br />
fertőzöttségnek, hogy néha a hölgyekről letépik a táskát, meglesz az elkövető<br />
remélem nagyon rövid időn belül. Hajléktalanok. Csak azt tudom mondani erre<br />
egyébként, amit eddig az előző testületi ülésen, amikor beszámolt a kapitány.<br />
Úgy gondolom, hogy ez elsősorban szociális probléma. Ha van olyan rendőr, aki<br />
elmegy a kéregető, autók között járkáló mellett és nem intézkedik, az problémás<br />
egyébként, biztos ez saját tapasztalat. Intézkedési kötelezettsége van a<br />
rendőrnek. Egyébként meghaladta a 200-at az ilyen feljelentések száma. Ennek<br />
80%-a munkaidőben van, gyorsított eljárással megbüntetve engedik ki a<br />
kapitányságról. Van olyan hajléktalan, akinek több százezer forint büntetés<br />
tartozása van, előbb – utóbb elzárásra kell bevonulnia.<br />
Úgy gondolom, többet nem tudok tenni, őszintén mondom egyébként, nem<br />
tudom, hogy mi a megoldás ezen a területen. Én köszönöm szépen ezt a<br />
felvetést, a Dob utcát és az Északi körúti kollégiumot, megígérem, egyébként<br />
meg a kollégák jegyezték meg, megígérem, hogy fog arra rendőr menni. Vagy<br />
bevesszük a járőri útirányokba, bár meggyőződésem, hogy benne is van. Életkor,<br />
tapasztalat, 30 éves az átlagkorosztály. Tényleg sokkal jobb lenne egyébként, ha<br />
idősebbek lennének a rendőreink. Itt szeretném elmondani egyébként, hogy<br />
kezdetben az a 32 – 33 éves idős rendőrnek számító korosztály egy kicsit<br />
kételkedve, feltételekkel fogadta azt a 64 volt határőrt. Nagyon kellemes<br />
tapasztalatokkal rendelkeznek a kollegák. Szívesen dolgoznak már a volt határőr<br />
kollegákkal együtt. Nincs is már lassan rendőr – határőr különbség. Ők is fiatalok,<br />
akik ide jöttek, ők sem javították az átlagot. A hivatásos állományt tekintve még<br />
én is messze vagyok az 50-től, én vagyok a kapitányság legöregebb rendőre.<br />
Még véletlenül sincs 50 éves rendőr a kapitányságon. Nyugdíj feltételek ilyenek<br />
voltak, elmentek. Ehhez kell egy pár év egyébként, hogy utolérje magát, a<br />
tapasztaltabbakat. Most jelenleg az 5 éves rendőr a tapasztalt és ő vezeti az 1<br />
éves rendőrt. Ennek ellenére remélem, hogy sokkal pozitívabb eredményekről<br />
tudok jövőre beszámolni, hogy csökkent a betöréses lopások száma ebben az<br />
évben már és például 30%-kal esett vissza a közlekedési balesetek száma, ami<br />
gondolom, hogy később az autópályánál szóba kerül. Roma rendőrök. Tényleg<br />
nincs a kapitányságon. Úgy tudom, hogy egyébként jár szakközépiskolába a<br />
megyéből roma rendőr több is. De mivel a szakközépiskolákból egyetlen-egy<br />
rendőrt nem kap a megye, a rendőrség és határőrségi integráció miatt mi fel<br />
vagyunk töltve, ezért nem javul ez a helyzet. A megyében van egyébként roma
endőr Mátészalkán, még én vettem fel roma rendőröket, de jó lenne egyébként.<br />
Tényleg jó lenne, filmekből látjuk, hogy milyen jók ezek a kapcsolatok. Jó lenne,<br />
de végül is nem biztos, hogy az a célkitűzésük nekik. Egyébként a felvételi<br />
rendszerben ugyanúgy meg kell felelniük bárkinek. Tehát mindenféle<br />
propaganda tevékenység fejtődik ki, de a felvételi rendszer ugyanaz. Úgy látszik,<br />
hogy ezeket a megmérettetéseket kevesebben vállalják. Monitorok figyelése. Az<br />
Érkerti őrsön vannak bekötve a monitorok. Jelenleg a kapitányságon önálló<br />
ügyelet alakult. Most dolgozunk azon, hogy lehetne 4 – 5 kamerát legalább<br />
közvetlenül az ügyeletnél bekötni, és ha lenne egy szabadideje, akkor az ügyelet<br />
is figyel. Ha mást nem, fixálásban a buszpályaudvart, az Állomás belső területét<br />
és így tovább. Illetve Nagykállóban, mert Nagykállót is bekötnénk. De egyébként<br />
figyelgeti vagy figyeli, ez a jó szó egyébként, az igazsághoz tartozik talán az<br />
Érkerti rendőrőrs. De nem biztos egyébként, hogy azt állandóan nézni kell, mert<br />
nem történik olyan gyakran bűncselekmény, hogy az utcáról elvegyek két<br />
rendőrt, és tegyem be, vagy egy rendőrt, hogy figyelje a kamerát. Ha történik<br />
esemény akkor az az első, hogy irány be és akkor nézik a kamerát, hogy a<br />
kamera mit rögzített. De ha olyan eseményre készülnek, vagy van információ,<br />
akkor természetesen be tudnak ülni, egyébként rendszeresen figyelik, sőt<br />
kimondottan parancsnoki feladat is egyébként, hogy ezt ellenőrizze. Rádiók. A<br />
kollégám majd megválaszolja, ez már anyagi kérdés, ez nem a kapitányság<br />
tulajdona. Tovább passzolom. Autópálya rendőrség megalakulása.<br />
Sebességjelzők. Érezhetően csökkent a városban a teherautó forgalom, tehát ez<br />
mindenképp pozitív hatással van a közlekedésre. Tavaly talán ez még kevésbé<br />
érződött.<br />
Meglepő módon jó az idei statisztikánk. 34%-kal csökkent a közlekedési<br />
balesetek száma, a városban szó szerint csak egyetlenegy halálos baleset volt,<br />
az is nem tudjuk, hogy hogyan következett be, mert egyedül volt az úton és<br />
mégis átment az Orosi útról a másik sávba, ami szinte teljesítménynek is elég<br />
nagy volt, tehát igazán önhibás halálos balesetünk volt, idegen hibás nem is volt.<br />
Még ha megépülne a másik elkerülő, akkor még kevesebb lenne ebben a<br />
városban, akkor még csodálatosabb lenne a városnak a közlekedése. Szerintem<br />
pozitív hatással van az autópálya mindenképpen. Kettő darab sebesség kijelző.<br />
Tőlünk gyakran megkérdezik azt, hogy ha a rendőr aláállna, akkor nem tudná-e<br />
megbüntetni az embereket? Ez nem a rendőrség irányába, hanem lakosság<br />
irányába tájékoztató jellegű. Azért látni lehet egyébként, amikor átadás után mi is<br />
voltunk kinn többet, hogy amikor hirtelen kiírja neki, hogy 65-tel megy, és kiírja,<br />
hogy lassíts, azért hirtelen rálépnek a fékre, sokan a gázra. Ez a kijelzők<br />
automatikusan alkalmasak arra, hogy jelezzék a sebesség túllépést, ha több lesz<br />
a városban, gyakorlatilag Rakamaz irányába már majdnem végig lesz ilyen<br />
sebesség kijelző, csökkenteni fogja a baleseteket. Létszámhelyzet. Tehát<br />
gyakorlatilag 321 fő volt a minimális létszám. Kiegészült, most 398 fő a<br />
kapitányság létszáma. Most még többen is vagyunk egy picivel, mert vannak<br />
olyan központi státuszon lévő rendőreink, többen, 20-an legalább készülnek
nyugdíjba. Gyakorlatilag ezzel megerősítettük az őrsöket, de 64-en itt maradtak<br />
egyébként a városban a 74-ből. Egyébként a városban szolgálatot teljesítők<br />
száma, a közrendvédelmi állomány az 107 fő, illetve van egy 24 fős közlekedési,<br />
na ők az egyenruhások, akik itt vannak és akkor van a bűnügyi osztály, akik<br />
illetékessége az más, de ők is olyan 75 fő körül van a három szervezeti egység.<br />
Prostitúció, türelmi zóna. Feljelentés, őrizet. Tehát mi azt írjuk egyébként, hogy<br />
nincs a városban türelmi zóna. Mi nem írjuk azt, hogy kellene. Szerintem sem<br />
indokolt egyébként a türelmi zóna. Én bízom benne, hogy elhangzik olyan pozitív<br />
vélemény, hogy kevesebb lett a városban a prostitúciót elkövető személyek<br />
száma. Voltak olyan intézkedések, ami befolyásolta azt, hogy a háttérből is<br />
három sikeres büntetőeljárást folytatott le a kapitányság. Jelenleg is több,<br />
mögöttük lévő prostitúcióra épülő személyek vannak előzetes letartóztatásban és<br />
várják a bírósági jogerős döntéseket. Tehát ez is egy pozitív hatással volt, ilyen<br />
nem nagyon volt mostanában, meg ez az állandó „piszkálgatás” az, hogy most<br />
megnyolcszoroztuk a feljelentések számát csak az év második felében, szintén<br />
ez arra tehető, illetve több személyt vettünk őrizetbe. Úgy tűnik, mintha<br />
kevesebben lennének a városban. Legalábbis ilyen visszajelzéseket kapunk.<br />
Nekem úgy tűnik, hogy kevesebben vannak, remélem, hogy önnek is ez lesz a<br />
véleménye.<br />
Szepesi István: (Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Rendőr-főkapitányság<br />
vezetője, rendőr dandártábornok, rendőrségi főtanácsos) Tisztelt Polgármester<br />
Asszony! Tisztelt Képviselő Urak és Hölgyek! Először azzal kezdeném, hogy a<br />
rendőrség életében az elmúlt évben egy jelentős változás következett be, hiszen<br />
a határőrség és a rendőrség integrációja az a megyénkre is, de azt kell<br />
mondanom, hogy a megyei rendőrállományára is, de azt kell mondanom a<br />
lakosságra is jelentős kihatással van. Országos viszonylatban is a megyei<br />
rendőrkapitányság ami a létszámát illeti, a második legnagyobb rendőrfőkapitányság<br />
lett, hiszen a létszámunk megyei szinten megduplázódott a<br />
határőrséggel. Nem titok, 2756-an vagyunk pillanatnyilag. Ugyanakkor<br />
megkaptuk a határnak a teljes őrizetét is és azért ez jelentős feladatot képez. És<br />
jelentős erőt is köt le.<br />
Ez azt jelenti, hogy idáig, hiszen jó negyedév telt el, már több mint 300 migráns<br />
személyt fogtunk a határ körzetében, bizonyára hallják, tapasztalják, az<br />
újságokból elsősorban. Itt a szomáliai állampolgártól kezdve a pakisztániig, a<br />
világ minden tájáról jönnek az emberek és nekünk elsődleges tevékenységünk<br />
az a határterületen, hogy ott egy szűrőtevékenységet töltsünk be. A megye<br />
részére se nagyon, a megye belsejébe se tudjanak ezek az állampolgárok<br />
bejutni. Tehát lényegében a határőri erőket, amit kaptunk azt a térségben kell,<br />
hogy alkalmazzuk. Én őszintén és büszkén mondom el, hogy itt Nyíregyháza<br />
területén még nem sok szomáliai állampolgárt érzékeltek a lakosok. A<br />
határkörzetekben sikerül elfognunk. Egy részüket természetesen vissza is adjuk,<br />
az ukrán félnek elsősorban, hiszen most Ukrajna felől jönnek, másrészt ha<br />
fiatalkorú, akkor Bicskére, ha nem, akkor pedig Békéscsabára szállítjuk és ez
jelentős anyagi és más leterhelést is jelent. Ezt csak azért mondom, mert több<br />
helyen is részt vettem képviselő-testületi üléseken, kapitányságokon és ott<br />
mindig felvetik nekünk a kérdést, hogy nem ezt ígérték, több rendőrt ígértek meg<br />
egyéb mást. Azt látnunk kell, hogy tényleg most már mindenki rendőr, azt kell<br />
mondanom a rendőrségen belül, de a határőrizet, a határrendészeti munka az<br />
egy rendkívül fontos tevékenységünk és én azt hiszem, hogy meg kell<br />
becsülnünk azt a tevékenységet, mert mondom ez a szűrő tevékenység ez<br />
nagyon fontos a megye biztonsága, de az ország biztonsága érdekében is. Ez az<br />
egyik dolog. Mindezek mellett azért sikerült felállítanunk és ezt szóval úgy kell<br />
mondanom, hogy egyrészt visszaadtunk a kapitányságnak egy jelentős<br />
létszámot, amit korábban elvettünk, amit ide vagy odatettünk a megyében. Ez a<br />
létszám ahogy kapitány úr is elmondta, ez a létszám most már Nyíregyházán<br />
megjelent. Ugyanakkor mi létrehoztunk egy autópálya alosztályt. Igaz ez nem a<br />
Nyíregyházi Rendőrkapitányság szervezett ügyeletén belül van, hanem a <strong>Megyei</strong><br />
Rendőrkapitányságon belül, de 24 fő gyakorlatilag Nyíregyháza külső övezetét<br />
védi. Ezek szolgálatot az autópályán, illetve az autópályát lekerülő útszakaszon<br />
teljesítenek. Ők végzik az egész balesetmegelőző, megelőző illetve úgy kell<br />
mondanom felderítő munkát, de hozzátehetem még nyugodtan, hogy bűnügyi<br />
tevékenységet is folytatnak. Tehát még ezt a 24 főt is ide lehetne számolni a<br />
kapitányság területére. Ezenkívül van ez az úgynevezett bevetési szolgálat is,<br />
amit létrehoztunk, elsősorban határőrökkel, amit mondtam, hogy kik vannak a<br />
határ térségében ilyen 20-30-40 km-es övezetben. Ha a lehetőségek úgy<br />
adódnak, akkor ezeket mindig bentebb szoktuk hozni, ez attól függ, hogy milyen<br />
a nyomás a külső határról. Ha érezzük, hogy kevesebb akkor hozzuk bentebb és<br />
nyilvánvalóan közterületi szolgálatot is ellátnak. Akkor rátérek a labdarúgó<br />
mérkőzés biztosítására. Például labdarúgó mérkőzések biztosításakor már<br />
jelentősebb erők vettünk igénybe. Elsősorban a kiemelt kockázatú labdarúgó<br />
mérkőzésekről van szó. Nagyon nehéz a rendőri állomány dolga. Ezt el kell<br />
mondanom, szakmailag mi úgy szoktuk mondani, hogy csapatszolgálati<br />
tevékenység keretén biztosítjuk ezeket a mérkőzéseket. Jómagam is részt<br />
vettem a legutóbbi eligazításon is és kihangsúlyozzuk a rendőröknek, hogy<br />
parancsra lehet használni minden kényszerítő eszközt. Kezdve a gáztól, egészen<br />
a gumibot használatáig, vagy akármi. Mindezek ellenére mindkétszer, egy kicsit<br />
már elhíresültek lettünk az országban, hiszen sajnos egy-két labdarúgó szurkoló<br />
ilyen tekintetben áldozatává vált a rendőri intézkedésnek, legalábbis nem a mi<br />
szemszögünkből, hanem a túloldal szemszögéből nézve, hiszen most az a hír<br />
járja, hogy Nyíregyházára már drukkolni jönni sem érdemes, hiszen itt a rendőrök<br />
minden ellenszurkolót valamilyen formában bántalmaznak. Nekünk itt komoly<br />
vizsgálatokat kell tennünk ennek érdekében, hogy hogy tudunk rendet tartani.<br />
Nekünk a labdarúgó mérkőzések biztosításakor nincs – ezt országos rendőr<br />
főkapitány felé is jeleztük – nincs nyíregyházi szurkoló és nincs diósgyőri<br />
szurkoló, vagy nincs debreceni szurkoló. Egy van, rendbontó szurkoló. És ha a<br />
rendbontó szurkoló nyíregyházi lesz, avagy diósgyőri vagy debreceni, elő fogjuk<br />
állítani. Amennyiben viszont olyan helyzet van, mint legutóbb is, hogy
kényszerítő eszközöket kellett használni, sajnos sérülések érték a szurkolókat,<br />
amivel nekünk sajnos el kell számolnunk, de én úgy gondolom, hogy mi ezzel el<br />
is tudtunk számolni. Mindezeken felül persze azt kérem a kapitány úrtól a<br />
későbbiek során is, hogy azért a - nem mondom ki, mert nem nevezhetem ezt<br />
rendőri brutalitásnak, - de a rendőri brutalitást minden szinten el kell kerülni.<br />
Hiszen ezek a gyerekek ezek 16 – 17 – 18 évesek. Tehát ők egy ilyen<br />
csapatszellemben dolgoznak, nem ritka amikor ittasak, akkor is vigyáznunk kell<br />
rájuk. Akkor is vigyáznunk kell rájuk, ne legyen elhíresült város Nyíregyháza<br />
azért, mert itt a szurkolókat megverik. Tehát egy kicsit a rendőreink<br />
tűrőképességét is fokoznunk kell. Pszichológusokat kell bevonnunk, hogy ezeket<br />
a kérdéseket kezeljük. Ugye bejöttek az esti mérkőzések, a szurkolói elvonulás<br />
most is este, éjszaka már azt mondom, hogy sötétben történt. Ezért történhetett<br />
meg, mikor lemegy a rendes mérkőzés, utána az elvonulásuknál van gond.<br />
Ezeket még nekünk is meg kell tanulni. Ezeket a szituációkat nekünk hogy kell,<br />
még egyszer mondom, hogy törvényesen, szakszerűen, határozottan biztosítani.<br />
Melyik szurkolótábort engedjük ki először, a nyíregyházit vagy az idegent, ugye<br />
ez is egy dolog. Mert ha a nyíregyházit, akkor a nyíregyháziak reklamálnak, ha a<br />
másikat akkor a másik. Tehát ilyen tekintetben nekünk is oda kell figyelni.<br />
Mindezek mellett azért azt kell mondanom, hogy mind a két vizsgálat során a<br />
<strong>Megyei</strong> Rendőrkapitányság azt állapította meg, hogy igenis, az intézkedés<br />
törvényes és szakszerű, és határozott volt. El tudunk valamennyi<br />
intézkedésünkkel számolni. Még egyszer mondom, egy kicsit toleránsabban kell<br />
majd a jövőben nekünk ezeket a dolgokat kezelni, hiszen még lesz kiemelt<br />
mérkőzésünk. A városnak a tűrőképességét meg kell köszönnöm, mert<br />
egyébként a város szerintem kimagaslóan jól viszonyul ezekhez a<br />
mérkőzésekhez. Már ami a közterületet illeti. Autópályáról beszéltem, a rádiók<br />
tekintetében úgy gondoljuk, hogy ez a digitális rendszer ami most bevezetésre<br />
kerül, már megy, 80%-os lefedettséggel működik, a zártkörű digitális<br />
rendszerünk, ez tökéletesen jó, tökéletesen tudjuk most már alkalmazni. A<br />
lekerült régi rádióinkat én úgy gondolom, legalábbis tehetem ezt a részemről,<br />
felelős ígéretet, hogy el fogjuk juttatni ahova a lehetőségeink vannak, a<br />
polgárőröknek. Fel fogjuk szerelni a polgárőröket bizonyos mértékben ezekkel a<br />
rádiókkal. Akkor a körzeti megbízottakról. Kapitány úrral ebben vitám van, nem<br />
kellene ezt idehoznom, de én a körzeti megbízotti rendszernek nagyon-nagy híve<br />
vagyok. Én a kapitány urat is arra igyekszem rávenni, hogy a körzeti megbízotti<br />
rendszert azt állítsuk vissza. Körzeti megbízottak nekünk az első számú<br />
rendőreink. Azt kell mondanom, hogy volt a megyében, – itt Hajzer úr még a<br />
tanúm mikor főkapitány volt – amikor 225 körzeti megbízott volt. Most jelenleg<br />
169 van. És én ezt a 169-et mindenféleképpen szeretném megtartani rövid<br />
pályafutásom alatt, ami még hátra van. De azt szeretném, hogy ha Nyíregyházán<br />
is igenis lennének körzeti megbízottak, mert ezek a körzeti megbízottak a<br />
külterületeken, de akár a belvárosban is, mint ahogy a kapitány úr is említette a<br />
polgárőrséget, legjobban tudják tartani a kapcsolatot. Ott van egy felelős ember,<br />
aki nap mint nap találkozik és területe van. Emlékezzünk csak vissza, Sóstón<br />
legendás körzeti megbízottak voltak.
Reha Mihályt mondhatnám és sorolhatnám sorban a különböző területeken,<br />
Szabó úrtól kezdve mindenkit, tehát akit elismertek, mint körzeti megbízottat. Ami<br />
pedig a hajléktalanokat illeti. Hajléktalanokkal szemben ki van adva egy<br />
intézkedésünk. Az az igazság, hogy a hajléktalanoknál már ott tartunk, mint a<br />
prostitúcióval, ha rendőrt látnak akkor szaladnak, ha nem látnak rendőrt akkor<br />
pedig pofátlanul a gyalogátkelő helyen odamennek a kocsikhoz. Egyszerűen<br />
előállíthatjuk őket, de nem tudunk velük mit csinálni. De ez akkor sem megoldás.<br />
Akkor is ki kell majd olyan dolgokat találnunk, amivel rendet kell tennünk ebben a<br />
kérdésben mindenféleképpen. Ha még nem is sikerül teljes mértékben. Én bízom<br />
benne, hogy az a néhány KMB-s, akit most felvetettek, hogy hiányként jelenik<br />
meg a közterületen, ezek vissza fognak állni. Erre mindenféleképpen biztosítjuk a<br />
kapitány úrnak is a lehetőséget. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy kielégítőek voltak-e a<br />
válaszok? Köszönöm szépen. Jelentkezők vannak, ők véleményt kívánnak<br />
nyilvánítani. Akkor a kérdéseket lezártam, a kérdésekre adott választ lezártam és<br />
sorrendben fogom mondani, Hajzer László, Márföldi István és Vinnai Győző.<br />
Dr. Hajzer László: (képviselő) Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Hölgyeim<br />
és Uraim! Minden elismerésünk a rendőrségé, dicsérjük és minden dicsérő szót<br />
megérdemel a rendőrség. Nem azért jöttünk össze, hogy másfél órát azzal<br />
töltsünk el, hogy kölcsönösen szembedicsérjük egymást, hanem próbáljunk meg<br />
más-más szempontból, más-más nézőpontból olyan ötletekkel, olyan<br />
javaslatokkal előjönni, ami javítja az emberek biztonságérzetét, vagy amit<br />
elvárnak tőlünk a választók. Nyílván a rendőrségi feladat a rendőrségre tartozik,<br />
a képviselők feladata a képviselőkre, ezért engedtessék meg részemről, vagy<br />
engedjétek meg nekem volt kollegák, hogy néhány bíráló szót is mondjak a<br />
dicséret mellett. Nagyjából a dicséret ezzel véget is ért, amit az elején<br />
elmondtam és a bíráló szavak következnek. Kezdjük azzal, hogy a beszámoló 50<br />
oldalas, terjengős, bőséges, tele van ábrával és táblázatokkal, azonban hagy<br />
menjek végig azon, hogy miért tartom ezt egy kicsit bulvárosnak. Bulvárosodik a<br />
rendőrség beszámolója azért, mert és akkor nézzünk néhány ilyen bulvár<br />
fordulatot benne. Rögtön az elején, a rendőrség beszámolóján én nem rendőrt<br />
látok, hanem itt valami gépelő embert látok. Hát mondjuk azt, hogy szép ez a<br />
testhelyzet, de civil ruhában ott gépel valaki rajta, ez sok mindenütt tudna<br />
gépelni. Ezt most már ki lehetne cserélni, ezt az emblémát. Aztán mondjuk egy<br />
rendőrre. Menjük el rögtön a címlap után, Nyíregyháza térképét úgy ábrázolják,<br />
ahogyan ábrázolják, de hát ezt valójában a valóságban ismerjük, hogy mi a<br />
hatóterülete vagy a hatásterülete Nyíregyházának. De üssük fel a 4. oldalon<br />
rögtön az ismerté vált elkövetőknek a táblázatát. 2120 volt 2006-ban és 2124 volt<br />
2007-ben, azaz 4 fővel nőtt. Én azt gondolom, persze lehet ilyen táblázatot<br />
csinálni a 4 főről, ahol háromszor akkora az a növekedés, de én azt gondolom,
hogy ez egy kicsit bulváros és akkor finoman fogalmazok. Menjünk tovább, a 10.<br />
oldalon rögtön van 2 táblázat is megint a bulvárosodás jegyében. Az 1000<br />
lakosra jutó bűncselekmények számának alakulása, 57,8%-ról 61,9%-ra nőtt. Itt<br />
megint sikerül a táblázattól a növekedést ábrázolva olyan 2,5% növekedést<br />
sugallni az embereknek. Tehát én azt gondolom, hogy megint egy<br />
aránytévesztés van.<br />
Nagyon szép egyébként. Az ismeretlen tettesek ellen indított nyomozások száma<br />
ott alul a lap alján azt a táblázatot nézzük meg, 4298 és 4416 között 200 a<br />
különbség durván, itt megint sikerült dupla mértékben sugallni a változást az<br />
olvasóközönség számára. De ha a 12. oldalt felütjük, a személyelleni<br />
bűncselekményeknél, a személyelleni bűncselekményeknél az ismertté vált<br />
bűnelkövetők száma pontosan 14-el nőtt. Itt meg azt sugallják, mintha valami a<br />
12. oldalon, mintha megháromszorozódott volna a személyelleni<br />
bűncselekményeknek a száma. Az aranyos, amikor azt akarják érzékeltetni, hogy<br />
jobbak az arányok, a 13. oldalon, a vagyonelleni bűncselekményeknél ha<br />
megnézitek, a 4018 és a 4800 közötti ezret már csak egy ilyen kis különbséggel<br />
ábrázolják. Persze így is lehet ezt ábrázolni, ugye itt a másik irányba<br />
befolyásolnak éppen bennünket és akkor nem szólok a többiről. Még egy nagyon<br />
aranyos ábra van számomra, Nyíregyháza baleseti térképe a 26. oldalon. Na hát<br />
ezeket a kis pontokat pedig vizsgálhatjuk napestig, hogy azzal mit akarunk<br />
mondani. Gyakorlatilag semmit nem mond ez az ábra. Ugyanez vonatkozik<br />
számomra két érdemi észrevételre. Az egyik számomra teljesen elfogadhatatlan,<br />
ahogyan a beszámoló a hajléktalan kérdésről beszél Nyíregyházán. A hajléktalan<br />
kérdésnek külön fejezetet szentel és az jellemző, hogy a rendőrség ilyen<br />
dialektikusan foglalkozik ezzel a kérdéssel, hogy ennek is igaza van, annak is<br />
igaza van, a télnek is meg van az igaza, a nyárnak is meg van az igaza. Ősszel<br />
más a helyzet. Nem lehetne véletlenül a rendőrségnek azzal foglalkozni, hogy ha<br />
a közterületen pisil a hajléktalan akkor fogja és megbünteti? Tehát ez a zéró<br />
tolerancia. És még egy mondatot ha megenged a polgármester asszony. Még<br />
egy apró bírálat. Mérhetetlenül rossz döntés utólag a Stadion utcára kihelyezve a<br />
rendőrség. Tudniillik a belvárosban nem látni rendőrt. Sem napközben, sem este,<br />
sétálgató rendőröket kellene látni ebben a gyönyörű sétálóutcában, mostanra a<br />
közterület felügyelők jobban láthatóak.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Márföldi István.<br />
Márföldi István: (képviselő) A beszámolót áttanulmányoztam, én úgy érzem,<br />
hogy igyekezett a kapitányság bemutatni azt a munkát, azt az erőfeszítést, amit a<br />
rend biztosítása érdekében tesz. Természetesen azok a gondok, problémák,<br />
feszültségek is kiérződnek, érzékelhetők ebből a beszámolóból, amiben gondjaik<br />
vannak. Ennyit a beszámolóról, a magam részéről a beszámoló elfogadását<br />
támogatni fogom. Futball huliganizmusról két mondatot. Én azt kérem a jelenlévő<br />
kapitány uraktól, hogy a jövőben is legyenek szívesek védjék meg Nyíregyházát,
javait, értékeit, és ne engedjék még a futball huligánoknak sem azt, hogy<br />
szétverjék. Természetesen én tisztában vagyok azzal, hogy a törvényes<br />
eszközöket be kell tartani, de mindenkivel szemben olyan eszközt kell<br />
alkalmazni, amivel ezt biztosítani lehet. Tehát mindenkivel olyan eszközt kell<br />
alkalmazni, amilyet kell, vagy amit megérdemel. Még egyszer mondom, én a<br />
magam részéről, mint a nyíregyházi képviselő-testület tagja azt kérem, hogy a<br />
jövőben is szíveskedjenek biztosítani azt, hogy itt senki a javainkat, értékeinket<br />
ne verje szét, mert erre senkinek semmilyen oka nincs. És az, hogy most hallom,<br />
hogy így el kell számolni, meg a mi rendőrségünknek kell majdnem<br />
szégyenkeznie ezért, én azt hiszem, hogy ez egy kicsit furcsa dolog.<br />
Furcsa dolog, természetesen én nem azt mondom, hogy túlkapásokat kell<br />
csinálni, de én azt hiszem, hogy nem volt itt túlkapás, ahogy itt a felvételeket<br />
láttam. Malomkert, Kistelekiszőlőnek vagyok az egyéni képviselője. Mind a két<br />
körzetben polgárőrség működik. Amióta ez az intézkedés megtörtént, hogy a<br />
körzeti megbízottak megszűntek, ugyanis Kistelekiszőlőn külön nem volt körzeti<br />
megbízott, hanem Borbányán volt két fő, addig, amíg ez a rendszer működött<br />
addig volt egy együttműködés a polgárőrség között is folyamatosan, és a<br />
polgárőrség valóban segítette a rendőrségnek a munkáját. Illetve a rendőri<br />
jelenlétet is én magam is tapasztaltam, és a lakosság is úgy érezte, magam is<br />
szinte minden nap találkoztam a rendőrökkel. Nem is az a baj, hogy én nem<br />
látom a rendőrt, hanem a lakosság érzi úgy, különösen ez Kistelekiszőlőre<br />
vonatkozik, hogy nincs rendőri jelenlét, legalábbis nagyon kicsi a rendőri jelenlét.<br />
A lakosságnak a kérését tolmácsolom, hogy ők kérését tolmácsolom, nem<br />
ismerem a statisztikát részleteibe, de ahogy én magam is érzékelem, meg<br />
növekedett a betöréses lopásoknak a száma a Kistelekiszőlőbe. A városi<br />
kapitány úrnak címzem a kérésemet. Amennyiben lehet ebben szíveskedjen a<br />
körzetnek vagy a térségnek segítségére lenni. Az a megoldás is jó, amit<br />
természetesen korábban mondott, nem azt mondom, hogy a Kistelekiszőlőnek<br />
önálló megbízottja legyen, az úgy nagyon jó volt, hogy két személy ellátta mind a<br />
két körzetnek a területét, de jelen pillanatban a lakosság valóban úgy érzi, hogy<br />
nincs igazán rendőri jelenlét a térségben.<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Köszönöm a szót! Szintén folytatom Márföldi<br />
István gondolatait. Én három kérdés körről szeretnék röviden beszélni. És<br />
nemcsak egy körzetre, hanem Nyíregyházára vonatkozóan. Az egyik, hogy mit<br />
értékel a városlakó, tehát amikor a látható rendőrség, a rendőri jelenlét<br />
megjelenik-e. Szerintem az utca nyugalma a közrend. A vagyonelleni<br />
bűncselekmények, itt elsősorban az autó feltörések, betöréses lopások, ezek<br />
szervezettek-e vagy sem? És a harmadik véleményem szerint az a közlekedés.<br />
A közlekedésben azt is mondhatnám, hogy az intézkedő rendőr az mennyire<br />
felkészülten, mennyire kulturáltan látja el feladatát, ez nagyon fontos akkor,<br />
amikor egy rendőri állomány ilyen fiatal, amikor a rendőri állománynál a
tapasztalat hiánya jelenik meg vagy legalábbis lehet még tapasztaltabbá tenni<br />
még ezt. Nem pejoratívan értettem az állományra és azt gondolom, hogy ezt<br />
kapitány úr is elismerte, amikor a kérdésekre választ adott. Én azt szeretném<br />
kérni, hogy gondolják végig ami itt elhangozott, hogy hogyan lehetne a város<br />
településszerkezetéhez igazítva dolgozni, hiszen a nyíregyházi<br />
rendőrkapitányság nemcsak Nyíregyházáról szól, hanem Nyíregyháza<br />
térségéről, a Nyíregyházához tartózó településekről. A rendőri állomány létszáma<br />
növekedett, a rendőrséget, határőrséget összevonták és azt hallottuk kapitány<br />
úrtól hogy pozitív tapasztalatok vannak. Vagy legalábbis jól együtt tudnak<br />
működni, hiszen most már egy szervezet van, nem együttműködéséről van szó,<br />
hanem egy szervezetről. Hogyan lehetne a technikai felszereltségen javítani és<br />
tulajdonképpen még a nyugdíjtörvényt írtam ide. Amely azt mutatja, hogy nagyon<br />
sok rendőr elment nyugdíjba bizonyos szolgálati idő után, nem tudták átadni a<br />
tapasztalatotokat a fiataloknak. Egyetlen gondolat csak a szurkolói<br />
magatartásról, látszik, hogy mennyire sokszínűek vagyunk azzal, hogy<br />
határozottan kell fellépni a törvények adta keretek között, de én egy másik oldalt<br />
kiemelnék.<br />
Tudva azt, hogy ekkor nagyon feszült a viszony a szurkoló és a farkasszemet<br />
néző rendőr között. Fel kell készíteni a rendőröket, hogy mindig tudják, hogy ők<br />
azok, akik az embereket védik, akik kvázi a hatalmat vagy az államhatalmat vagy<br />
az önkormányzatot ott képviselik és mindig szakszerűen, határozottan kell<br />
fellépni, de soha ne túlkapással tegyék azt. Egyetértek azzal, hogy<br />
elszabadulnak az indulatok. Emlékszem erre a Debrecen - Nyíregyháza<br />
mérkőzésre, tehát én azt kérem önöktől, hogy úgy készítsék fel az állományt,<br />
hogy mindig tudjanak mérlegelni, hogy mikor kell szakszerűen, határozottan<br />
intézkedni. Nagyon nehéz, hogy mondjam, egy ilyen pallón megyünk át vagy egy<br />
kötélen egyensúlyozunk, hogy kinek van igaza. Akkor itt súlyos sérülések voltak<br />
pro és kontra, tehát nem mondom azt, hogy a rendőr nem sérülhet meg<br />
intézkedés közben, mint ahogy volt már erre példa. Talán még egy szót<br />
bedobnék a köztudatba, bár már részletesen elemezték, hogy a megelőzésre a<br />
fiatalok bűncselekményénél, a drognál, az ittas vezetésnél a megelőzésre<br />
kellene helyezni a hangsúlyt. Legalábbis a megelőzésnek is fontos szerepet<br />
kellene kapni a rendőrség munkájába. A körzeti megbízotti rendszert magam is<br />
támogatom. Legalább úgy, hogy a város szerkezettét illetően legyenek olyan<br />
járőrök, akik ismerik az adott területet, az adott területen élőket és hatékonyabb<br />
munkát tudnak végezni.<br />
Turcsik László:(képviselő) 4 dologra szeretnék koncentrálni. Arról volt szó, hogy<br />
itt Hajzer képviselőtársam mondta, hogy talán használható ötleteket elfogad a<br />
rendőrség, gondolom ez így is van. Elmondanám, hogy vannak használható<br />
ötleteim, úgy gondolom, hogy használható, de nem mindig fogadják meg a város<br />
vezetése részéről. Most elmondom még egyszer, már elmondtam ebben a
terembe egyszer. Vasvári Pál utcáról balra kanyarodó sávnál célszerű lenne, ha<br />
a Közlekedés-rendészet is megvizsgálná, hogy miért kell olyan sok embernek a<br />
piroson áthajtani. Nemcsak fegyelmezetlenség ez, hanem olyan rövid az idő,<br />
hogy 2-3 autón kívül más nem tud átmenni. Ha netalán egy tanulóvezető vagy<br />
egy kicsit mazsolavezető van elől, akkor egy autó megy át. Akkor ismételten<br />
elmondom, addig fogom mondani, míg nem csinálnak valamit. Meg kell nézni,<br />
oda kell küldeni szakembereket, nem jól van a lámpa összehangolva. Láttam<br />
egy-két várost életemben. A következőn, amit elmondtam és azt mondta a jegyző<br />
úr, hogy nem kell interpellálni, meg fogják vizsgálni. Semmi nem történt ebben az<br />
ügyben. Közlekedéshez értő szakemberek hátha meghallgatják. A 4-es út<br />
Debrecenbe vezető szakaszáról rá tudunk a felüljáró alatt átmenve kanyarodni<br />
az autópályára Nagykálló illetve a Keleti elkerülő irányába. Az a különleges<br />
helyzet állt fenn, hogy a balra kanyarodónak van elsőbbsége, a Debrecen felől<br />
jobbra kanyarodni szándékozókkal szembe. Tessék csak végig gondolni! Tehát<br />
aki jobbra kanyarodik általában annak van elsőbbsége, itt viszont fordítva van. Ez<br />
rengeteg balesetveszélyes helyzetet vagy veszély helyzetet jelent tudniillik<br />
automatikusan mennek az emberek jobbra kanyarodva, élve a vélt<br />
elsőbbségükkel, de vakon vezetnek nagyon sokan és nem látják az<br />
elsőbbségadás kötelező táblát. Vagy erősebb figyelemfelhívásra lenne szükség,<br />
vagy pedig változtatni kellene ezen a kialakult renden, amíg nagyobb, komoly<br />
baleset nem lesz. Ez szokatlan forgalmi szituáció egyébként. Az Erdősor a<br />
következő problémám és éppen az Apáczai Gyakorló Iskola előtti állapotok<br />
reggelenként főleg. Zöldhullámot kapnak a körúton és számtalan esetben voltam<br />
annak a tanúja, hogy a gyerek visszalép, de anyuka halált megvető bátorsággal<br />
becibálja, berángatja az autók közzé, mert annyira kell sietni.<br />
Nagyon rossz ott a közlekedési rendszer, tudniillik két oldalt van gyalogátkelő, a<br />
Vasvári Pál és a Kossuth utca kereszteződésében. Nem mennek el arra a szülők<br />
akik a gyerekeket viszik, hanem megkockáztatják a legrövidebb út között, a két<br />
pont között az egyenes módon az úttesten a gépkocsik között ezt az áthaladást.<br />
Tessék reggel megnézni, már a tévé is volt kint nem egyszer, nem kétszer<br />
felvételek készültek, semmi érezhető megoldás akár egy korlát a járdán akár<br />
elválasztó korlát az elválasztó sávnál és ott van a tűzoltósági kihajtás! A tűzoltók<br />
amikor indulnak, akkor ott jönnek ki a kapun az autók, tovább fokozva a baleseti<br />
veszélyt. Ideje lenne, hogy ezen valamilyen változás történjen. A következő nagy<br />
téma a motorosok megjelenése. A motorozás az egy csodálatos élmény, akinek<br />
ez megadatott az tudja, hogy miről beszélek. Én magam is élek ezzel a<br />
lehetőséggel elég gyakran csak az a baj, hogy nálunk az autósok és a motorosok<br />
között nincs megegyezés. És az igazság az, hogy bármilyen nehéz leviselni az<br />
egykerekező, őrülten száguldó néhány fiatal gyereket akkor is vigyázni kell a<br />
motorosokra. Tehát a motoron két kerék van, nagyobb a baleseti veszély, a<br />
sérülésveszély és valahogy arra kellene törekedni, hogy több toleranciát erősítő<br />
kampánynak vagy reklámnak kellene megjelenni, hogy nem éri meg annak a<br />
másiknak az életét kockáztatni, hogy most 1-2 perccel hamarabb odaérjen.<br />
Nagyon nagy baj ez, egy részt nagy baj, hogy 14 éves gyereknek már motort
adnak és ezek a kis motorok nincsenek rendszámmal ellátva. Feltunningolják<br />
őket és tesznek bele mindenféle technikai újításokat, 100 km sebesség fölött is<br />
képesek menni a kis robogók, és a gyerekeknek még nincs meg a<br />
veszélyérzetük. Élvezik a sebességet, valahogy jobban kéne tudni vigyázni rájuk,<br />
és ehhez a felnőtteknek az összefogására lenne szükség és nagyobb<br />
toleranciára. És ha megnézzük Olaszország városait, akkor ott teljesen<br />
természetes, hogy a motorosok bemennek előre és mondjuk a motorosok<br />
elmennek akkor indulnak az autósok. És nincs ökölrázás, nincs anyázás, nincs<br />
dudálás, és nincs leszorítás. Tehát ebben valahol valamiféle okos előrelépésnek<br />
kellene történni. Egyetlen mondat a rendőrök és a randalírozók ügyében, én itt a<br />
rendőr mellett vagyok. Nem tudom, hogy hogyan lennénk képesek tolerálni azt,<br />
hogy ittas, félőrült, állati módon viselkedő ember keményfa bottal ránk támad, és<br />
akkor mérlegeljük, hogy mennyire vagyunk toleránsak. Hát kérem, ki - ki döntse<br />
el, hogy mennyire lehet toleránsnak lenni ebbe az esetbe. Köszönöm szépen.<br />
Palicz György:(képviselő) Én azt utóbbi időben kétféleképen találkoztam az<br />
önök szervezetének munkájával. Egyik a munkámmal volt kapcsolatban, sajnos<br />
két bűncselekmény is történt a munkahelyemen, én úgy gondolom, hogy a lehető<br />
leggyorsabban, legprecízebben, nagyon jól intézkedtek az ön kollégái. De viszont<br />
én is szeretnék egy-két kritikai megjegyzést tenni, mivel minden nap szoktam<br />
találkozni ezzel. Az egyik ilyen dolog, nem vagyok benne biztos, hogy a<br />
rendőrséghez vagy a közterülethez felügyelethez tartozik, de én ugyanúgy mint<br />
Turcsik László elmondom és két éve akár bizottsági ülés akár közgyűlés is el<br />
szoktam mondani. A Nyírvíz Palotánál a forgalomtól elzárt helyen reggeltől estig<br />
ott parkolnak az autók, és soha senki nem szól hozzájuk, nem tudom, hogy a<br />
közterület-felügyelethez tartozik vagy a rendőrséghez. De többször láttam, hogy<br />
rendőrautó ment el úgy és amíg a szegény Opel Astrás megveszi a drága<br />
parkolójegyet, addig a 10 milliós autók ott állnak a Nyírvíz Palota előtt a<br />
forgalomtól elzárt területen és senki nem szól rájuk. Napi 2-3-szor járok el ott,<br />
reggeltől estig ott állnak mindenféle zavarás nélkül. A másik dolog a hajléktalan<br />
kérdés, ez múlt héten történt meg velem.<br />
Tényleg örülhetünk, van szép új sétálóutcánk, kiültünk egy kávéra feleségemmel<br />
és 5 hónapos gyerekemmel. Oda jött hozzám egy hajléktalan és miután tényleg<br />
nagyon udvariasan közöltem vele, hogy sajnos nem áll módomba anyagilag<br />
támogatni és elköszöntem tőle, nekiállt ordibálni, attól lehetett tartani minden<br />
pillanatban, hogy tettlegességre folyamodik. Szétnéztem, sehol nem volt rendőr,<br />
azóta eltelt 3 nap jó párszor végig mentem itt a Kossuth téren és egyszer sem<br />
találkoztam járőröző rendőrrel. Én azt mondom, hogy most, hogy már van ilyen<br />
sétálóutca nyugodtan elbírná itt a környék akár 2 járőrt is, hogy folyamatosan<br />
jelen legyen itt a jelenlét a területen. Harmadik ilyen neuralgikus pont, amit<br />
szintén minden nap tapasztalom, ez a volt Gösser söröző előtti járda vagy a<br />
zebra. Már régóta mondom, hogy szerintem ide egy közlekedési lámpát kéne<br />
felállítani, de amíg nincsen, oda megérné rendőrt állítani. Nem rég hallottam a<br />
híradóban, hogy az egyik városban a zebrához kitelepítettek járőröket, akik
egésznap a zebrát figyelték, szerintem a Gösser előtti zebra is egy ilyen terület,<br />
mert nap mint nap, kétszer háromszor látom, ahogy az autók gyalogosok között<br />
cikáznak. Az összes KRESZ előírást figyelmen kívül hagyva<br />
balesetveszélyesen az emberek között ott cikáznak. Azt gondolom, hogy<br />
megérné, ha folyamatos rendőri felügyelet lenne. Végül pedig itt a labdarúgó<br />
mérkőzéssel kapcsolatban véleményem szerint ez nem a rendőrségnek lenne a<br />
dolga, az MLSZ-nek kellene azt mondani, hogy egy-egy ilyen mérkőzés után<br />
szankcióként azt mondja, hogy a vendég együttes szurkolótáborát nem engedi<br />
be a meccsre, tudjuk, akik szurkolni járnak azoknak az a legnagyobb büntetés,<br />
hogy nem nézhetik meg a meccset, nem mehetnek be. Úgy gondolom, hogy nem<br />
a rendőrségnek kell ezzel kapcsolatban, nem a rendőrségnek kéne a fejének<br />
fájnia az ilyen ügyek miatt, hanem az MLSZ-nek kéne úgy fellépnie, hogy ha<br />
ilyen eset megtörténik, akkor vagy nem engedi be a szurkolók táborát vagy<br />
elrendeli, hogy zárt kapuk mögött játsszák le a mérkőzést, főleg, ha ez minden<br />
évben megismétlődik ugyanazoknál a mérkőzéseknél.<br />
Marinka Viktor:(képviselő) Egyetlen egy témával szeretnék foglalkozni, ami már<br />
szóba került itt is többször és nagyon kényes, ez a hajléktalan kérdés<br />
Nyíregyházán. Már tavaly is beszéltünk róla, és az véleményem, úgy látom, hogy<br />
a rendőrkapitány urak is szétteszik a kezüket, azt mondják, hogy nincs a kezükbe<br />
semmi eszköz erre igazán, hogy ezt megoldják, mert ilyen a törvényi<br />
szabályozás Magyarországon. Nem csak Nyíregyházán probléma ez, tudjuk ezt,<br />
majdnem minden városban probléma, de én úgy gondolom, hogy ez a kéregetés,<br />
ez a koldulás arról már nem is beszélek, hogy ezek milyen balesetveszélyes<br />
helyzeteket tudnak teremteni. Önmagában már az, ami a belvárosban, a Kossuth<br />
téren vagy Hősök terén van, de más kerületekben is, nem akarom ezt a<br />
belvárosra leszűkíteni, ez nagyon nagy probléma. Polgármester asszony már<br />
többször elmondta nekünk más összefüggésben, hogy ő azt szeretné, hogy itt<br />
élet legyen, el tudjanak jönni ide a belvárosba is akár az édesanyák a<br />
gyermekeikkel vagy az idősebbek. Őket korlátozzák ezek az emberek sajnos,<br />
nem tudnak leülni, nem tudják használni a játszóteret a gyerekek. Vagy ha<br />
tudják, annak a higiéniás következményeiről már nem is akarok beszélni. Én<br />
radikális vagyok ebben a kérdésben, mert ez magánvélemény hangsúlyozom,<br />
nem a frakció véleménye. Tehát Hajzer képviselő úr azt mondta, hogy elnézést,<br />
ha pisil az a hajléktalan oda kell menni a rendőrnek és meg kell büntetnie.<br />
Szerintem ez nem megoldás, hogyan bünteti meg? 5 perc múlva megint ott van.<br />
Egy megoldás van sajnos vagy nem sajnos, hogy ezeket eltávolítjuk a városból,<br />
ez nem egyszerű tudom. Tehát a polgármesternek sem egyszerű, nem a<br />
rendőrségé, most a képviselő-testület gondoskodik erről. Legfeljebb<br />
felhatalmazzuk, eszközt adunk a rendőrnek kezébe, hogy fel tudjon lépni. Még<br />
egyszer mondom, hogy nem egyszerű meghozni egy ilyen döntést. De el kell<br />
dönteni, hogy a többség érdekeit kívánjuk nézni vagy pedig egy kis csoportot,<br />
nem tudom hányan vannak. De azért eléggé meg tudják keseríteni napról napra
az embereknek az életét. Egyetlen egy mondat még ezzel kapcsolatban, ha jól<br />
tudom majd Polgármester asszony elmondja, hogy Szegeden azt hiszem, hogy<br />
hoztak egy ilyen rendeletet. Ezt szerettem volna megkérdezni, hogy mondja már<br />
el, hogy ha van valamilyen információja ezzel kapcsolatban, hogy milyen viszony<br />
vagy milyen tapasztalatok vannak ezzel kapcsolatban, hogy egyáltalán mit<br />
tehetnénk ezért? Mert tényleg úgy látom, hogy ez nagyon sok embert irritál most<br />
már Nyíregyházán. Valamilyen eszköz valóban kell, úgy látom, ezekkel az<br />
emberekkel kapcsolatban nem megfelelő az eljárás. A Fidesz frakció kész együtt<br />
gondolkodni erről a másik oldallal. Úgy látom, hogy máshol is probléma ez, mert<br />
Jeszenszki képviselő úr is nem véletlenül kérdezte meg, hogy az Északi körúton<br />
miért folyik ami folyik, Az állomás környékén, mert sok helyen van. Azt<br />
szeretném, ha valamivel előbb jutnánk a közeljövőben. Köszönöm szépen.<br />
Dr. Farkas Csilla:(képviselő) Azzal szeretném kezdeni a hozzászólásomat, hogy<br />
itt nagyon részletesen kifejtette mindenki a véleményét az írásban foglalt<br />
táblázatokkal, az elhangzott kérdésekkel kapcsolatosan, de én azt mondhatom,<br />
és szerintem a frakciónk nevében ki is jelenthetem, hogy köszönetünket kell<br />
kifejeznünk elsősorban azért a szakmai és nagyon áldozatos munkáért, amelyet<br />
évekre visszamenőleg és így az előző évben is kifejtett a rendőrség és ezért<br />
szeretnénk köszönetünket kifejezni. Jó érzéssel olvastam az előterjesztésben<br />
írtakat, mert egy gondolat megfogalmazódott bennem, mégpedig az mind a<br />
képviselő-testület tagjai, a város vezetése és természetesen az ellenzéki oldalon<br />
ülő képviselőtársaink is azt gondolom, valamint a rendőrkapitányság is közösen<br />
gondolkodik. Méghozzá abban gondolkodik közösen, hogy semmi más nem<br />
fontos a közbiztonság szempontjából Nyíregyházán, mint az, hogy az<br />
állampolgároknak a szubjektív érzete javuljon a városban. Az intézkedések<br />
aktivitása és a rendőrkapitányság eredményessége pedig növekedjen. Amikor a<br />
közbiztonságról beszélünk akkor önkormányzati képviselőként két körülményt<br />
kell, hogy előtérbe helyezzek és figyelembe vegyek. Egyrészt a város<br />
szempontjából kell megvizsgálnunk azt, hogy megvalósulnak-e Nyíregyháza<br />
<strong>Megyei</strong> Jogú Városban a bűncselekmények elkövetésének a megelőzését célzó<br />
preventív intézkedések? Hatékonyak-e a felderítésre fordított energiák, tehát ez<br />
a mutatóban megjelenik-e? És sikerül-e együttműködni egyéb olyan<br />
szervezetekkel, amelyek a bűnmegelőzési tevékenységet szolgálhatják.<br />
Nemcsak a város szintjén kell ezt a kérdéskört megvizsgálnunk, hanem<br />
természetszerűen minden egyes egyéni képviselőnek is és a saját körzetében is<br />
figyelnünk kell arra, hogy biztonságos-e az ott élés lehetősége, a gyermekek, a<br />
családok értékeinek a biztonsága az megvalósul-e? Én azt gondolom és a<br />
válaszom erre az, hogy igen, a mutatók azok jók és az eredményességet és a<br />
hatékonyságot mutatják. Jó az együttműködése a rendőri szerveknek a<br />
polgárőrségekkel, a Közterület-felügyelettel valamint a Tűzoltósággal. Többen<br />
érintették képviselőtársaim közül a polgárőrséggel történő együttműködésnek a<br />
lehetőségét.
Én azt gondolom, hogy erre talán még nagyobb hangsúlyt kellene fektetni és ezt<br />
kapitány úr is szerintem meg tudja erősíteni. Jogi Bizottságon erről nagyon sokat<br />
beszéltünk. Az 1 polgárőr 1 rendőr vagy a 2 polgárőr és 1 rendőr<br />
kezdeményezést a továbbiakban is nagyon fontosnak tartanám erősíteni. És azt,<br />
hogy a valóságban is ez megvalósuljon. Tehát ne csak akkor, amikor úgy<br />
gondolja a polgárőrség, hogy igénybe szeretné venni még hatékonyabban a<br />
rendőrség közreműködését, hanem ez folyamatos legyen. Intézményesített<br />
keretek között valósuljon ez meg. Akár együttműködési megállapodás keretében<br />
is. Polgárőrség együttműködésről annyit szeretnék még szólni, hogy<br />
városunkban több területen működik polgárőrség. Oroson, Sóstóhegyen,<br />
Sóstófürdőn, belvárosban, Örökösföldön, Jósavárosban is működik, hiszen a<br />
belvárosban is most már működik. Kérnénk arra a rendőrkapitányságnak az<br />
illetékes képviselőjét, hogy a további együttműködés érdekében mindent<br />
tegyenek meg és részesítsenek bennünket abba, hogy ez a továbbiakban is<br />
hatékony legyen. Ami az irányvonalakat illeti és azt gondolom, hogy ezt frakciónk<br />
nevében is kijelenthetem, véleményem szerint jó az irányvonal, hiszen a<br />
megelőzésre helyezi a hangsúlyt a rendőrség. Civil szervezetekkel, az oktatási<br />
intézményeknek a vezetőségével. Ha csak az adatokra gondolok, bármely más<br />
olyan programra, ami kifejezetten azt szolgálná, hogy a gyermekeknek a<br />
figyelmét felhívja arra, hogyan kell biztonságosan közlekedni. Vagy éppen a<br />
kábítószer megelőzés, a kábítószer fogyasztás ellenes programban<br />
kapcsolatosan is nagyon jó előadások hangzanak el. Jogi bizottságon is több<br />
alkalommal felvetődött kérdésre adott választ a tisztelt kapitány úr amikor<br />
elmondta, hogy gyakorlatilag 4 járőr körzet működik a városban, ami a<br />
rendőrségnek a jelenlétét biztosítja, és ezáltal a közbiztonság érzetett erősíti meg<br />
a város lakosságában. A lakótelepi nyomozó alosztályként működik az a<br />
rendszer, amelyet nagyon sokan lakótelepi rendőrségként ismernek, ennek az<br />
elnevezését pontosítottuk. Arról is említést tett és ez szerintem nagyon jó dolog,<br />
mi a járőr pároknak a száma a városban. Egy dolgot szeretnék még említeni,<br />
valóban átalakításra került az a szervezeti rendszer ami a körzeti<br />
megbízottaknak a munkájával kapcsolatos és említésre is került, hogy melyik az<br />
a 4 külterület, amelynek a munkáját most segítik a körzeti megbízottak. Kérem,<br />
újra gondolják át ennek a lehetőségét, hogy hogyan lehetne a településen belül<br />
egyéb belvárosi részeken is körzeti megbízotti rendszer összeállítani. További<br />
működéshez a frakció nevében is nagyon sok jó munkát kívánok.<br />
Aranyos Gábor:(képviselő) Örülök, hogy elment a tévé, hiszen én alapvetően<br />
rengeteg negatív hozzászólással készültem. Valószínűleg életkoromból adódóan<br />
több negatív tapasztalat ért mint pozitív, én ezt a folyosón szívesen elmondom, itt<br />
bent azért nem teszem meg, mert frakció ülésen is elhangzott és ezzel a<br />
véleménnyel tudok egyetérteni, hogy rendőrségnek az erkölcsi színvonalát még<br />
magasabbra kell helyezni. Még nagyobb társadalmi elismertséget kell<br />
megteremteni, és ehhez pedig két szót írtam fel, az egyik a tolerancia és a másik<br />
az empátia, ebből egy kicsit több kellene a zéró tolerancia mellé tenni. Amit pedig<br />
el szeretnék mondani az pedig a polgárőrség, amit sokat emlegettünk, egyetlen
egy dolog lenne ami igényként jelentkezett a részemre, ez a rendszám figyelő<br />
program. Ehhez a technikai feltétel meg van, csak a szoftveres nincs.<br />
Ebben kérnék segítséget valamint Fesztóry úr nem mondta, de a diák<br />
polgármesteri iroda is úgy gondolja, hogy szeretne a rendőrséggel<br />
együttműködni, és kérem, hogy vegyék fel a kapcsolatot az Oktatási Iroda<br />
vezetőjével és rajtuk keresztül több olyan programot megszerveztek előre, ami<br />
segítségére számítanának. Köszönöm szépen.<br />
Jánócsik Csaba:(képviselő) Amiről én akarok beszélni az a közparkok rendje. A<br />
tavalyi évben már a rendőrséget megkeresve polgármester asszony segítségét is<br />
kértem abban, hogy a Dob utcai holokauszt emlékmű környéki térség játszótere<br />
körül zajló eseményeket nagyobb figyelemmel kísérjék. Már tapasztaljuk, ahogy<br />
Jeszenszki képviselőtársam elmondta, gomba mód szaporodnak azok a helyek,<br />
egy sajátos péntek esti láznak szoktam én nevezni ezt a fajta tevékenységet, ami<br />
fiatalok körében egyre inkább elharapódzik. Sejtem én, tudom én hogy ennek<br />
anyagi okai vannak, ami gyakorlatilag úgy néz ki, hogy a fiatalok megveszik az<br />
éjjel-nappal nyitva tartó boltokban az italárut, a környező egy-két<br />
szendvicsbárban megveszik a gyrost, szépen megterítenek a ping-pong asztalon<br />
vagy a közpadokon piknikelnek vagy nem tudom minek nevezzem. Perszepersze<br />
a szemetet otthagyják maguk után, persze az elfogyasztott ital hatására<br />
emelkedett hangulatba kerülnek, nótázgatnak, kurjongatnak, óbégatnak. Lehet,<br />
hogy mondjuk ez egy erődben nem biztos, hogy akkora problémát okoz. De egy<br />
olyan belvárosi részen ami sűrűn lakott, ott egy idő után idegesítő és zavaró<br />
azoknak az embereknek a számára, akik mondjuk másnap a gyerekkel le<br />
akarnak menni a játszótérre és egy szemét hegyet találnak ott, törött üveggel és<br />
így tovább. Tehát más az a fajta szórakozási módszer, ami mondjuk a mi<br />
fiatalkorunkban volt, akkor szombat esti láz volt és nem péntek esti. Nem a<br />
közparkokban műveltük ezt a műfajt. Annyi azért a jó benne, hogy a fiúk azért<br />
most is a lányokkal foglalkoznak a lányok meg a fiúkkal, tehát nem történik<br />
mondjuk késelés vagy verekedés. Na most én azt gondolom, hogy van egy<br />
olyan, hogy csendrendelet, ezt régen csendnek mondták, most indokolatlan<br />
zajkeltésnek hívják ezt. Van egy ilyen törvényi tényállás. És indokolatlan<br />
zajkeltés. Tehát én azt gondolom, hogy ez alapján a hatóság is fel tud lépni. De<br />
azt gondolom, hogy nem olyan kampány jelleggel, hogy egyszer tartunk majd<br />
egyfajta bejárást, tudom, hogy a tavalyi évben rendőrautóval oda álltak,<br />
megfigyelést folytattak. Tehát hogy történik-e valami atrocitás, ami miatt közbe<br />
kell avatkozni. Inkább a megfigyelésre hagyatkoztak. Nem történt véleményem<br />
szerint igazoltatás, nem történt véleményem szerint valamilyen intézkedés,<br />
szabálysértési vagy bármilyen hatósági eljárás nem indult ezekben a<br />
kérésekben. Én azt gondolom, hogy a lakosság önvédelmi reflexe beindult
egyébként. Tőlem azt szokták kérni, hogy vitessem el a ping-pong asztalt, nem<br />
kell oda ping-pong asztal. Ez nem megoldás. Mert aki ping-pongozni akar az<br />
meg nem tud ping-pongozni. Vigyem el a köztéri padokat. Nem kellenek köztéri<br />
padok, ha megnézik, akkor alig van néhány köztéri pad. Ahol ezek az estélyek<br />
vannak a hajléktalanok sem mindig tudnak ráfeküdni, mert ilyen vaskorlátokat<br />
raktak fel ezekre a köztéri padokra, hogy ne lehessen végig feküdni rajta, de ez<br />
sem igazából megoldás. Azt kell tenni, amit a képviselőtársaim is elmondtak,<br />
hogy a polgárőrséggel együtt, nem így egy-egy akciószerűen, hanem minden<br />
pénteken menni kell. Ahogy a közterülettel kapcsolatban korábban a<br />
Városüzemeltetési Kht., most a Vagyongazdálkodási és Városüzemeltetési Kht.<br />
minden szombat reggel a Dob utca játszótér környékét kitakarítja. Minden reggel<br />
megteszik szombat reggel.<br />
Mert hogy péntek este történik a dolog. Én azt kérném önöktől, nem tudok<br />
különbséget tenni a fiatalok között, van itt élő nyíregyházi fiatal, van itt lakó,<br />
iskolába ide járó, kollégiumba vagy albérletben lakó fiatal, és vannak fiatalok,<br />
akik mondjuk a környező településen élnek és bejönnek péntek este mert buli<br />
van Nyíregyházán. Na most ez a buli lehet egy normális buli is. Azt kérném, hogy<br />
egyszer, csak egyszer együtt mi ketten induljunk el mondjuk pénteken 10 órakor<br />
vagy 11 órakor, nézzünk szét itt az én térségemben is meg mondjuk a belváros<br />
más térségén is. Lehet, hogy akkor könnyebb dolgom lesz majd és nem kell<br />
annyit beszélnem és győzködni arról, hogy hathatós intézkedés kell. Azt a sok<br />
aláírást azt oda adtam, az alapján látja, hogy ez egy komoly jelzés a lakosság<br />
részéről.<br />
Dr. Jeney István:(képviselő) Én olyan szigorúan nem tudom megítélni ezt a<br />
beszámolót vagy ezt a fogalmazást, munkát, amit kaptunk itt előterjesztésként.<br />
Ahogy ezt Hajzer képviselő úr szakmailag megítélte, én őszintén megmondom,<br />
hogy nekem tetszett, szép színes ábrák vannak, itt a laptopon szépen kisérem.<br />
Nekem látványos, nekem magyarázó, nekem a bulváros típus érthető stílus és<br />
én semmi olyat nem találok ebben a beszámolóban, még a mondatfűzésekben<br />
sem, ami úgy engem felborzolna vagy felidegesítene egy kicsit. Hagy jegyezzem<br />
meg Kapitány úrnak hogy magyar tanár vagyok. Jónak tartom a beszámolót<br />
akkor is, ha az a sugallata, hogy nő a szabálysértést elkövetők száma. Itt van<br />
előttem egy grafikon a közrendvédelmi feljelentések alakulásáról. Ahol 2006-hoz<br />
képest közel 300-zal nőtt a szabálysértők száma. És itt van a helyszíni birság<br />
alakulása, én bekalkuláltam azt, hogy bizonyos inflációs és áremelkedés és stb.<br />
van. De azért 20 valahány millióról 32 millióra nőtt a helyszíni bírságoknak az<br />
értéke, ez azért azt hiszem elgondolkodtató. Elgondolkodtató azért, mert egyre<br />
nagyobb a szabálysértők száma, egyre jobban nem tarjuk be vagy nem tartják be<br />
a törvényeket. Tehát vannak prevenciónak és a nemcsak a bűnmegelőzésnek,<br />
hanem a bűnelkövetőknek a számontartása és elfogása is. Ezek a
közrendvédelmi adatok. Azt fogalmaztam itt és elnézést, hogy ha csak<br />
gondolatjelek közzé szorítva beszélek, hiszen előttem már mindent elmondtak.<br />
Nem is tudtam, hogy mit fogok tudni a végre elmondani, hogy a rend őrei a rend<br />
őrei legyenek. Azok legyenek és itt túlkapásokról szoktak beszélni, ennek vannak<br />
pszichológiai összetevői, a kapitány urak kiegészítésükben ezeket elmondták. A<br />
SZON-on a tilosban parkoló rendőrautókról láttunk egy képsorozatot.<br />
Elgondolkodtam rajta, hogy rendőrautókat fényképeznek le és nem tudják azt,<br />
esetleg nem gondolják és nekem itt az irodalmár fantáziám kezdett mozogni,<br />
hogy mi van akkor, ha éppen bűncselekményt követtek el? A rendőrnek<br />
helyszínre kellett menni és mondjuk nem a megállni tilos vagy a várakozni tilos<br />
táblát vette figyelembe, hanem minél hamarabb a bűncselekményt felszámolja.<br />
Tehát azért több oldalról kell megítélni bizonyos jelenségeket. Nem a rendőrség<br />
védelmében, hanem úgy általában jegyezném én ezt meg. A következő<br />
gondolatköröm a rendőrséggel vagy a rendőrséget képviselő rendőröknek az<br />
udvariassága és a megjelenése. A mi rendőreink az utcán jó megjelenésű<br />
rendőrök, a külföldi példákat vesszük. Lehet, hogy van igazítani való a<br />
felszerelésen, a ruházaton, de összességében jó és bizalomgerjesztő. Tehát oda<br />
tud menni az a külföldi. Nem tudom milyen az idegen nyelvtudás Nyíregyházán a<br />
rendőrség állományában. Tud-e eligazítani vagy alapszókincse van-e, angol,<br />
német, olyan, amivel esetleg eligazítást tud adni.<br />
A rendőrség a fiataloknak meddig vonzó? Meddig tartanak ki, erről is szólt a<br />
kapitány úr. Kérdésem az, hogy milyen a rendőrség és a biztonsági szolgálatok<br />
közötti együttműködés, hiszen rengeteg biztonsági szolgálat működik a<br />
városban? Akik majdnem ugyanazt a feladatot vállalják magukra mint amit a<br />
rendőrség vállal. Ezekről nem tudunk. Rendőrök, polgárőrök együttműködéséről<br />
volt szó, Sóstóhegyen lakom, ezért mosolyogtam amikor Kapitány úr a Reha<br />
urat emlegette, hiszen Sóstóhegyen Reha úr az szimbólum. Én azt mondanám,<br />
hogy itt ebből a beszámolóból is látszik, romló közbiztonsági helyzetben a<br />
rendőrségnek nagy feladata van, de egyet tartsunk szem előtt, mégpedig azt és<br />
itt Arany Jánost hagy idézzem, hisz idézni kell. A 4. énekből, a Farkas kalandból:<br />
„Semmi baj az, néki a tulajdonsága, hogy ha nő veszélye, nő a bátorsága”.<br />
Legyen ez a mottója a mi rendőreinknek. Nőjön a bátorságuk, dolgozzanak<br />
hatékonyan. Eddigi munkájukat pedig köszönjük.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Hozzászólóként zárom, három témában<br />
szeretnék szólni. Az a ritka alkalom van, hogy én Hajzer Lászlóval egyetértek.<br />
Tehát nincs szükségünk a diagramoknál túlozni az eredményeket. Tisztelettel<br />
kérjük, hogy tiszteljük meg annyival egymást, hogy nem kell hármat olyannak<br />
tekinteni, mint hogy ha dupla lenne. A szöveggel semmi bajom nincsen. A<br />
táblázatok egy kicsit, nem kicsit egyértelműen célirányosak, az igazság, hogy<br />
néhány párt kampányában láttam még hasonlókat. Nem akarom elmondani,<br />
hogy kik voltak azok, de a szakma ne kövesse ezt az utat, a szakma maradjon a<br />
szakmánál én azt gondolom, hogy ez igaz. A következő, a futballnál vissza<br />
fogunk térni a buszos szállításra, meg fogjuk oldani. Én egyszer láttam a
fradisokat kísérni és viszolyogtam tőle, rossz érzésem volt. Nem jutottam el<br />
odáig, hogy más módszert keresek, mert nem gondoltam hogy ez az én dolgom,<br />
de a javaslat az teljesen kézenfekvő, ezt meg kell oldani és közösen meg fogjuk<br />
oldani. És a harmadik. Tisztelt Kapitány úr, tisztelt rendőrségi, városi állomány,<br />
visszakérjük a körzeti megbízottakat. Nagyon egyértelmű, visszakérjük,<br />
visszavárjuk, lakossági igény, a képviselő-testület igénye, akarjuk őket segíteni.<br />
De elvárjuk, hogy ebben intézkedés legyen. Átadom a szót kapitány úrnak.<br />
Dr. Gere Zoltán:(Nyíregyházi Kapitányság vezetője) Először szeretném<br />
megköszöni a rengeteg hozzászólást, a rengeteg javaslatot. Nem is azt mondom<br />
egyébként, hogy diagramok nem voltak szándékosak, ezek voltak egyébként a<br />
rendőrség beszámolójában, amit a kapitányságon csináltunk és onnan másoltuk<br />
át őket csak a szám maradt. Tényleg köszönöm a Polgármester asszonynak és<br />
Hajzer képviselőnek, semmilyen szándékunk nem volt, hogy most ezt<br />
kinagyítsam. Nekem az a jó, hogy minél kisebb a különbség. Erre is oda kell<br />
figyelni, mennyi mindenre kell figyelni. Engedjék már meg, hogy ne menjek végig<br />
mindenkin egyébként, mert az újabb órákat venne igénybe. Én megköszönöm<br />
tényleg mindenkinek a javaslatokat, felírtuk amit fel tudtam, úgyis a<br />
jegyzőkönyvben benne lesz egyébként és ezt megkapjuk. Én ígérem, hogy ami a<br />
rendőrségre tartozik abban intézkedünk. Egyet azért szeretnék elmondani. Olyan<br />
sokan elmondták a körzeti megbízottakat. A polgárőrséget és a körzeti<br />
megbízottakat, ez így szorosan összefügg, tényleg nem volt jó döntés, a szakma<br />
egyébként nem érzékeli. Önök jobban. Visszaáll egyébként a városban a<br />
közrendvédelmi szolgálat, ez azt jelenti, hogy kevesebb járőr lesz. Több körzeti<br />
megbízott fog egyébként hasonló feladatokat ellátni, nyomozati jogkört fogunk<br />
nekik adni.<br />
És akkor kisebb bűncselekményeket ők fogják felderíteni. Ezt megígérem<br />
egyébként a következő hónap 15.-től kísérletképpen valamilyen módszert ki<br />
fogunk rá dolgozni, hogyan álljon vissza a városba a körzeti megbízotti szolgálat.<br />
Egyébként a szakmai vezetésnek is ez az elvárása, megnézzük. Nagyon jó,<br />
egyre jobb a polgárőrséggel való együttműködésünk, kijelöltük minden egyes<br />
szervezetét, kijelöltük egyébként a kapcsolattartókat, kvázi a kmb-sek annyiban<br />
nem hiányoznak ennél. A parancsnokoknak kijelöltük, telefont cserélgettünk,<br />
minden egyes városban működő 15 polgári szervezettel azóta voltak<br />
felderítésünk, hogy a parancsnokot kell közvetlenül hívni a polgárőr<br />
szervezeteknek. Még egyszer mondom, vissza fogom ezt kísérletként állítani, az<br />
állománytáblán meg valamikor majd rendeződik. Remélem, hogy a következő<br />
állománygyűlésen ilyen probléma nem lesz. Köszönöm szépen.<br />
Csabai László:(polgármester) Kérem aki a beszámolót elfogadta szíveskedjen<br />
igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 31 képviselő.<br />
A Közgyűlés 31 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.
111/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város közbiztonságának helyzetéről, a<br />
közbiztonság<br />
érdekében 2007. évben tett intézkedésekről szóló beszámoló<br />
elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város közbiztonságának helyzetéről, a közbiztonság<br />
érdekében 2007. évben tett intézkedésekről szóló beszámolót elfogadja.<br />
4./ Előterjesztés a Kazinczy Ferenc Általános Iskola igazgatójának megbízására<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Dr. Szemán Sándor jegyző<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Egy napirendet javaslok a szünet előtt<br />
megtárgyalni, mert 15 órára hívtuk a Kazinczy igazgató jelöltjeit. A Kazinczy<br />
Általános Iskola igazgatói pályázatára 2 pályázat érkezett, az egyik pályázó<br />
visszavonta a pályázatát, az Oktatási Bizottság javaslatát kérem.<br />
Dr. Vinnai Győző: (Oktatási Bizottság elnöke) Az Oktatási Bizottság múlt hétfőn<br />
megtárgyalta a pályázatot, mint ahogy hallottuk az előbb, hogy a két pályázó<br />
közül az egyik visszavonta pályázatát. Egy pályázó maradt, Ördögh Jánosné, aki<br />
jelenleg megbízott igazgatója az intézménynek és köszöntöm a képviselő-testület<br />
ülésén. Hosszú beszélgetés volt, hadd használjam ezt a kifejezést, hiszen<br />
nagyon aktívak voltak a bizottsági tagok. Sok kérdés hangzott el. Nagyon jól<br />
tudjuk, hogy az Árok utcai Kazinczy Ferenc Általános Iskola kompetencia alapú<br />
mérésre tért át, de az elmúlt évek történését ismerjük, aztán még egy fontos<br />
eseményt el kell mondanom, hogy a Nyírturai Általános Iskola tagiskolája lett a<br />
Kazinczy Ferenc Általános Iskolának. Azt mindannyian tudjuk, akik itt ülünk, hogy<br />
Nyíregyháza gyereklétszáma, a beiratkozott első évesek, első osztályosok<br />
száma hogyan alakult, azt is tudjuk, de ha valaki nem tudná akkor elmondom,
hogy körülbelül minden harmadik gyerek, majdnem 1/3-a, 31%-a nem<br />
önkormányzati iskolába jár a nyíregyházi gyerekeknek, sőt nemcsak a<br />
nyíregyházi gyerekeknek, mert a térségből is hoznak be ide általános iskolába<br />
gyerekeket. A törvényi szabályozás a szabad iskolaválasztást lehetővé teszi.<br />
Most magáról a pályázatról, nem tudom majd, hogy Ördögh Jánosné szeretne-e<br />
szólni, én a bizottság véleményét elmondom. A bizottság a pályázatot támogatta,<br />
13 tag közül 12 támogatta a pályázatot, 1 fő tartózkodott. Most még az<br />
illetményről nem szólnék. Amennyiben vannak a pályázóhoz kérdések vagy<br />
véleménynyilvánítás akkor erre lehetőség nyílik.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy kíván-e valaki kérdést<br />
feltenni? Véleményt nyilvánítani? Amennyiben nem, akkor az írásban kiadott<br />
határozati javaslat elfogadására teszek javaslatot, amelyik a következő 5 évre<br />
Ördögh Jánosnét bízza meg a Kazinczy iskola igazgatói állásával és a<br />
határozati-javaslatban a bér és a pótlék is benne van. Kérem, aki egyetért<br />
szíveskedjen igennel szavazni. 185.000.- Ft. bér és 48.000.- Ft. pótlék.<br />
Turcsik László: (képviselő) Ismételten gyalázatosan kicsi bért állapít meg a<br />
közgyűlés egy egyébként jól dolgozó iskola igazgatójának. Szégyenteljes ez a<br />
bér. Ezt nem kellene megszavazni és ezt nem is szavaznám meg. Az igazgatói<br />
megbízást pedig igen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Turcsik László mindig eljátssza ezt a<br />
megoldást, ez a bér a közalkalmazotti bér, ha ezt másképp csináljuk, akkor a<br />
közalkalmazottak teljes létszámára kell béremelést csinálni, arra pedig nincsen<br />
pénzünk. Kérem, aki a határozati javaslatot a benne foglalt bérrel együtt<br />
elfogadja, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 28 szavazattal, 5 tartózkodással meghozta az alábbi határozatot.<br />
112/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Kazinczy Ferenc Általános Iskola igazgatójának megbízásáról
A Közgyűlés<br />
a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 9. §. (4) bekezdése,<br />
valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény<br />
végrehajtására kiadott 138/1992. (X.8.) Kormányrendelet 5. §. (2) bekezdése<br />
alapján<br />
1./ megbízza Ördögh Jánosnét, a Kazinczy Ferenc Általános Iskolában 2008.<br />
augusztus 01. napjától 2013. július 31. napjáig terjedő időre az igazgatói<br />
teendők ellátásával.<br />
Illetményét 185.103 Ft-ban, magasabb vezetői pótlékát 48.000 Ft -ban<br />
állapítja meg.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Eszter kívánsz-e szólni?<br />
Ördögh Jánosné:(Kazinczy Ferenc Általános Iskola igazgatója) Szeretném<br />
megköszönni a bizalmat és igyekszem az elkövetkezendő 5 évben ezt a bizalmat<br />
megszolgálni. Nagyon szépen köszönöm még egyszer.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Jó egészséget és sok sikert kívánunk a<br />
munkádhoz. 20 perc múlva találkozunk.<br />
Szünet után<br />
5./ napirend: Beszámoló Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata 2007.<br />
évi<br />
költségvetésének végrehajtásáról<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Dr. Szemán Sándor jegyző<br />
László Géza, Gazdaság Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Az anyagban minden benne van, szóbeli<br />
kiegészítésem nincsen. Köszöntöm könyvvizsgálónkat, László Géza<br />
Irodavezetőt, és kérem a Pénzügyi Bizottság és a Költségvetési és Gazdasági<br />
Bizottság véleményét. Márföldi Istváné a szó.<br />
Márföldi István: (Pénzügyi Bizottság elnöke) A Pénzügyi Bizottság ma tárgyalta<br />
meg a napirendet és elfogadásra javasolja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Mikó Dániel.
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A Költségvetési és<br />
Gazdasági Bizottság is megtárgyalta az előterjesztést és elfogadásra javasolja a<br />
Közgyűlésnek.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy kinek van kérdése? Tormássi<br />
Géza.<br />
Tormássi Géza: (képviselő) Egy kicsit frusztrált vagyok az anyag olvasásakor, a<br />
városüzemeltetési adatokat néztem meg, és későbbi napirendi pontként szerepel<br />
a környezetvédelem és a környezetgazdálkodási terv, illetve a 2007-es évi<br />
elszámolás, ami szintén elvileg a költségvetésből vett számokkal dolgozik. A<br />
kettő egyáltalán nem ér össze. Mondok egy példát. Városszépítő akció. Elvileg<br />
5.735.000 Ft volt, ez 100%-ban 2006. évről áthúzódó, mert a 2007. évi terv az 0<br />
Ft. volt. Ennek ellenére itt az anyag 9. 175.000.-Ft.-os teljesítést hoz és<br />
ugyanakkor a környezetvédelmi program 2007. évi beszámolója 0 eredménnyel<br />
hozza ezt. De ugyanez vonatkozik adott esetben köztisztasági feladatra,<br />
zöldfelület fenntartásra, nem beszélek már a játszótéri berendezések<br />
beszerzésénél itt az anyag hoz 46.112.000.-Ft.-ot, míg a környezetgazdálkodási<br />
terv, környezetvédelmi, környezetgazdálkodási terv mind a Városüzemeltetési<br />
Kht. mind a Városfejlesztés vonatkozásában 0 ténnyel számol. Nem tudom, hogy<br />
akkor mind a kettő elvileg ugyanebből az anyagból indul és alapadatokból, hogy<br />
fog összeérni? Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Fesztóry Sándor.<br />
Fesztóry Sándor: (képviselő) Azt szeretném megkérdezni, hogy 2007. évben<br />
először úszósport szolgáltatásvásárlásra 87 millió forint volt az előirányzat, aztán<br />
ezt módosította a Közgyűlés 147 millió forintra. Úgy tudom, hogy itt történtek<br />
kifizetések is. Azt szeretném megkérdezni, hogy annak ellenére, hogy a<br />
Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság nem hagyta jóvá ezt a szerződést, nem<br />
fogadta el, milyen szerződés alapján történt ennek a kifizetése, hiszen<br />
Nyíregyháza jelenleg hatályos rendelete szerint a sportcélú tartalék felosztásáról<br />
a bizottság jogosult dönteni? A bizottság hatáskörében, átruházott hatáskörben<br />
kellett volna ezt a döntést meghozni. Van-e egyáltalán ilyen aláírt szerződés, ami<br />
alapján Nyíregyháza szolgáltatást vásárolt nagyon komoly összegért? Van-e<br />
érvényes szerződés? Köszönöm szépen.<br />
László Géza: (Gazdasági Iroda vezetője) Tormássi Gézának a kérdésére azt<br />
tudom válaszolni, hogy nálunk a pénzügyi elszámolásban bizonylatok alapján kell<br />
könyvelni, mi annak alapján könyveltük le. Ebben a kimutatásban szereplő<br />
adatok valósak, ezek ténylegesen felmerült kiadások. Az lehet, hogy amit említett<br />
Tormássi úr itt a játszótéri berendezéseknél, hogy 42 millió 612 ezer forint a
felhasználás és valóban, ha megnézzük a városfejlesztési kiadásokat, ott ezen a<br />
címen nincsen kiadási teljesítés elszámolva.<br />
Nem tudom, ezt a beszámolót mi készítettük, könyvelési bizonylatok alapján,<br />
könyvelt dokumentumok alapján készült a beszámoló. Nem tudom, hogy mi az<br />
eltérésnek az oka. Tehát az ebben szereplő, a beszámolóban szereplő adatok<br />
valósak.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Én nem tudok válaszolni, mert nem néztem<br />
végig ezt a részt, de könnyen lehet, hogy a környezetvédelmi felelős végignézte<br />
az áthúzódó tételeket. Akkor meg fogjuk nézni. Nem tudunk rá válaszolni.<br />
Fesztóry Sándornak az a válaszom, hogy a Közgyűlés döntése alapján én<br />
engedélyeztem a kifizetést, mert egyébként engedélyeznem kellett, mert a<br />
szervezet működését biztosítani kellett. A bizottság nem tárgyalta, a bizottság<br />
elnöke utána nem vitte vissza a bizottságra, ennek ellenére a szervezetnek<br />
működnie kellett és én engedélyeztem a kifizetést a Sóstó Rt-nél. Kérem, akinek<br />
véleménye van, szíveskedjen elmondani.<br />
Tormássi Géza: (képviselő) Javaslatom az lenne, hogy a későbbiekben, éppen<br />
úgy a tervezésnél, a költségvetés tervezésénél, mint a tényadatoknak az<br />
elszámolásánál célszerű lenne az adott évi és adott évre vonatkozó tételeket<br />
látnunk, mert itt 2006. a bázisév, amit még ismerünk és utána az áthúzódó<br />
tételek mindig hozzáadódnak a módosított előirányzathoz. Ténylegesen igazán<br />
nem látunk tisztán, hogy ez évben, egy adott szakterületre mennyit fordítottunk.<br />
Célszerű lenne véleményem szerint, mint ahogy a Bbzottság külön kérésre meg<br />
is kapta a korábban városüzemeltetés vonatkozásában ezt a pluszsort mellé, az<br />
elszámolásnál is illetve a tervezésnél ezeket a számokat egzaktul látni és akkor<br />
tudjuk, hogy adott évben szakfeladatok vonatkozásában milyen összeget jelent.<br />
Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Fesztóry Sándor.<br />
Fesztóry Sándor: (képviselő) Csak azért jelentkeztem újra, mert egyrészt nem<br />
tudom elfogadni ezt a választ, hiszen Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Szervezeti és Működési Szabályzata rögzíti, hogy ezt milyen formában lehetne<br />
megtenni. Másodszorra pedig azért sem, mert tárgyalta a bizottság, nem kapott<br />
többséget ez a szerződés, ezt tárgyalta a bizottság, erről jegyzőkönyv van. Nem<br />
szavazta meg a bizottság. Köszönöm szépen.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Fesztóry Sándor, ön pontosan tudja, hogy<br />
azért nem szavazta meg a bizottság mert négyen-négyen voltak, nem azért nem<br />
szavazta meg a bizottság mert elutasította és a későbbiekben nem vitte vissza a<br />
bizottság elé.<br />
Fesztóry Sándor: (képviselő) De Polgármester Asszony! Ha valamit nem szavaz<br />
meg a bizottság, azt vissza kell vinni? A bizottság szavazhat nemmel is,<br />
nemcsak igennel úgy gondolom.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Képviselő Úr! Ez köztünk, kettőnk között egy<br />
örök ellentét lesz. Ha ennek valami következménye van, azt én vállalom. Igen, én<br />
engedtem kifizetni. A bizottság véleménye ellenére mert a bizottság ebben a<br />
dologban nem volt partner. Ha ezzel van valami kifogása, akkor menjen a<br />
hatóságokhoz és megteheti az intézkedéseit. Kérdezem, hogy elfogadják-e a<br />
2007. évi költségvetésről szóló beszámolót? Aki igen az szíveskedjen igennel<br />
szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 19 szavazattal, 14 ellenszavazattal, 1 tartózkodás mellett<br />
megalkotta az alábbi rendeletet.<br />
22/2008. (IV. 29.) KGY<br />
r e n d e l e t<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata 2007. évi<br />
költségvetési gazdálkodásának végrehajtásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. §<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzatának 2007. évi<br />
költségvetési gazdálkodásáról szóló beszámolót elfogadja.<br />
2. §<br />
1. Az Önkormányzat 2007. évi eszközeit és forrásait az 15. számú<br />
melléklet szerint 126.286.874 eFt összegben hagyja jóvá.
2. Az Önkormányzat 2007. évi tárgyévi helyesbített pénzmaradványát<br />
1.999.981 eFt összegben, a módosított pénzmaradvány összegét<br />
1.858.120 eFt összegben a 17. számú melléklet, az intézmények<br />
pénzmaradványát a 14. számú melléklet szerint hagyja jóvá.<br />
3. Az önkormányzat 2007. évi vállalkozási tevékenységből származó<br />
eredményét a 18. számú melléklet szerint hagyja jóvá.<br />
4. Az Önkormányzat 2007. évi költségvetési előirányzatainak<br />
teljesítését a 1. számú melléklet szerint 38.037.626 eFt bevétellel és<br />
36.288.887 eFt kiadással 1.748.739 eFt egyenleggel hagyja jóvá.<br />
5. A rendelet 2. § (4) bekezdésében megállapított bevételeit<br />
intézményenként és bevételi forrásonként az 5.1. számú és a 3.<br />
számú mellékletek szerint hagyja jóvá.<br />
6. A rendelet 2. § (4) bekezdésében megállapított kiadásokat<br />
intézményenként és kiemelt előirányzatonként az 5.2. és 4. számú<br />
melléklet szerint tudomásul veszi.<br />
7. A felújítási kiadások teljesítését 536.768 eFt főösszegben, valamint<br />
annak célonkénti részletezését a 9. számú melléklet szerint<br />
elfogadja.<br />
8. A városfejlesztési kiadások teljesítését 2.004.465 eFt<br />
főösszegben,1.863.915 eFt felhalmozási és 140.550 eFt működési<br />
kiadással, valamint annak feladatonkénti részletezését a 7. számú<br />
mellékletben foglaltak szerint elfogadja.<br />
9. Az Európai Uniós támogatással megvalósuló feladatok bevételeit<br />
és kiadásait a 8. számú melléklet szerint elfogadja.<br />
3. §<br />
1. A kisebbségi önkormányzatok 2007. évi bevételeit és kiadásait az<br />
10.1; 10.2; 10.3; 10.4; 10.5; 10.6; 10.7. számú mellékletek szerint<br />
tudomásul veszi.<br />
2. Az Önkormányzat 2007. december 31-én fennálló hitelállományát<br />
9.649.898 e Ft összegben, betétállományát 1.431.985 e Ft<br />
összegben a 20. számú melléklet szerint tudomásul veszi.<br />
3. A többéves kihatással járó feladatok kiadásait a 21. számú<br />
melléklet szerint tudomásul veszi.
4. A helyi adórendeletekben szabályozott és az adózók által<br />
igénybevett adókedvezmények összegét a 23. számú melléklet<br />
szerint tudomásul veszi.<br />
4. §<br />
E rendelet 2008. április 30. napján lép hatályba.<br />
Nyíregyháza, 2008. április 28.<br />
E rendeletet 2008. április hó 29. napján kihirdetem.<br />
Excel táblázat van hozzá megtalálható: excel tábl. 2007. évi<br />
költs.gazd.végrehajt.<br />
6./ napirend: Jelentés a 2007. évben végzett belső ellenőrzések tapasztalatairól<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Váradi István az előterjesztő, van-e szóbeli<br />
kiegészítés? Szóbeli kiegészítés nincs. Pénzügyi Bizottság, Márföldi István.<br />
Márföldi István: (Pénzügyi Bizottság elnöke) A Pénzügyi Bizottság elfogadásra<br />
javasolja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy van-e<br />
kérdés, kíván-e valaki véleményt nyilvánítani? Kérem aki elfogadja szíveskedjen<br />
igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 19 szavazattal, 14 tartózkodással meghozta az alábbi határozatot.
113/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a 2007. évben végzett belső ellenőrzések tapasztalatairól szóló<br />
jelentés elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
a 2007. évben végzett belső ellenőrzések tapasztalatairól szóló jelentést<br />
elfogadja.<br />
7./ napirend: Előterjesztés a sporttörvényből adódó feladatok végrehajtásáról szóló<br />
önkormányzati rendelet megalkotására<br />
Előadó: Nagy László alpolgármester<br />
Dr. Szemán Sándor jegyző<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e szóbeli kiegészítés?<br />
Szóbeli kiegészítés nincsen. Bizottságok véleményét kérem. Gyermek, Ifjúsági<br />
és Sport Bizottság véleményét.<br />
Fesztóry Sándor: (Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) A bizottság<br />
megtárgyalta és 6 igen szavazattal 3 tartózkodás mellett elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Jogi Bizottság véleményét<br />
kérem.<br />
Dr. Moskovits Károly: (Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A<br />
bizottság egyhangúlag támogatta az előterjesztést. Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy van-e<br />
kérdés? Kíván-e valaki véleményt nyilvánítani? Fesztóry Sándor.
Fesztóry Sándor: (Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) Csak azért<br />
szólok hozzá, mert megtettem ezt bizottságban is, de szeretném arra kérni a<br />
Közgyűlést, illetve a Közgyűléstől kérni egy olyanfajta józan belátást, hogy<br />
ezeknek a pénzeknek az elosztásánál korábban szó volt arról a<br />
sajtótájékoztatón, jobbról – balra, balról – jobbra, hogy a bizottságban öncélúan<br />
történik a pénzosztás. Nekem olyan jellegű módosító javaslatom volt a<br />
bizottságban, amely úgy szólt, hogy ne vehessen részt a döntéshozatalban az a<br />
bizottsági tag, aki a támogatást igénylő sportszervezetnek képviselője, vagy<br />
valamilyen funkcionáriusa. Ezt a bizottságban a koalíció részéről nem voltak<br />
hajlandóak megszavazni. Én most a Közgyűlés elé szeretném ezt vinni. Hozzon<br />
ebben döntést a Közgyűlés. Szerintem így lenne tisztességes. Nem tartom azt<br />
helyénvalónak, hogy a bizottságban szavaznak a saját támogatásukról a<br />
bizottsági tagok. Kérem a Közgyűlést, hogy döntsenek ebben.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Tisztelt Képviselő Úr! Ezt el kell a bizottságnál<br />
dönteni. Tehát nem kérem, hogy a testület ebben állást foglaljon és remélem,<br />
hogy ez a csak a Sport Bizottságnál létező probléma, ez lekerül a napirendről, ha<br />
az önszerveződő csoportoknak a támogatási rendszerét elfogadjuk. Mert<br />
őszintén remélem, hogy egyre kevesebb hatásköre lesz a bizottságoknak és a<br />
képviselő-testület fog érdemi döntéseket hozni és akkor nem fogjuk ide-oda<br />
dobálni ezt a kérdést. Dr. Szemán Sándor.<br />
Dr. Szemán Sándor: (jegyző) Szeretném megerősíteni polgármester asszonyt,<br />
hogy az önkormányzati törvény egyébként szabályozza normatív módon a<br />
képviselőtestületi, illetve bizottsági döntéshozatalból való kizárás kötelező illetve<br />
lehetséges eseteit. Úgy gondolom, megfelelő alkalmazással ezt meg lehet tenni.<br />
Mindkét esetre van szabályozás. Arra is, ha maga jelzi ezt a képviselő, arra is ha<br />
nem jelzi ezt a képviselő, de a bizottság egyébként dönteni szeretne a<br />
kizárásáról. Ez a kérdés tehát szabályozott. Ami miatt eredetileg szót kértem, az<br />
pedig a következő lenne. Nem törvényességi, egyszerűen célszerűségi<br />
észrevételem van. Ez a határozati javaslat, amely megelőzi a sportrendelet<br />
tervezetét, szerintem szükségtelen, nem kell ebben szavazni szerintem, magát a<br />
rendeletet kell elfogadni.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Kíván-e valaki szólni?<br />
Kérem, aki a sportrendeletet jóváhagyja, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 19 szavazattal, 2 ellenszavazattal, 13 tartózkodással megalkotta az<br />
alábbi rendeletet.
23/2008. (IV.29.) KGY<br />
r e n d e l e t<br />
a sporttörvényből adódó feladatok végrehajtásáról<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Közgyűlése (a továbbiakban: Közgyűlés) –<br />
támogatva az egészségmegőrzést, a szabadidő tartalmas eltöltését célzó, a<br />
diáksport, a szabadidősport, az utánpótlás-nevelés, valamint a verseny- és<br />
élsport körébe sorolt sporttevékenységeket – a helyi önkormányzatokról szóló,<br />
többször módosított 1990. évi LXV. törvény 16. § (1) bekezdésében, továbbá a<br />
sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: sporttörvény) 55. § (6)<br />
bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja:<br />
I. Általános rendelkezések<br />
A rendelet célja<br />
1. §<br />
A rendelet célja, hogy megalapozza és létrehozza Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú<br />
Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) sportkoncepciójának<br />
megvalósításához szükséges feltételrendszert és szerkezeti keretet adjon a sport<br />
támogatására biztosított összegek felhasználásának.<br />
A rendelet hatálya kiterjed:<br />
A rendelet hatálya<br />
2. §<br />
a.) az Önkormányzat által kötelezően ellátandó és önként vállalt feladatokra<br />
és a sport támogatásához biztosított pénzeszközök felhasználására;<br />
b.) Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város közigazgatási területén működő, az<br />
Önkormányzattal együttműködést igénylő és azt elfogadó, valamint az<br />
általa támogatott testneveléssel és sporttal foglalkozó természetes<br />
személyekre, jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező<br />
szervezetekre.
II. Az Önkormányzat sporttal kapcsolatos feladatai<br />
3. §<br />
(1) A helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése<br />
szerint a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében,<br />
többek között, különösen a sport támogatása.<br />
(2) Az Önkormányzat – a vonatkozó jogszabályokkal összhangban, figyelemmel<br />
a város középtávú sportkoncepciójára – kiemelt feladatának tekinti:<br />
a.) a helyi sportfejlesztési koncepció meghatározását, annak<br />
megvalósításáról történő gondoskodást;<br />
b.) a városi sporttevékenység anyagi lehetőségeitől függő támogatását;<br />
c.) a sporttal foglalkozó városi szervezetekkel való együttműködést;<br />
d.) a tulajdonában lévő sportlétesítmények fenntartását, működtetését;<br />
e.) az önkormányzati iskolai testnevelés és sporttevékenység gyakorlási<br />
feltételeinek megteremtését;<br />
f.) az önkormányzati iskolai sportkörök működési feltételeinek biztosítását;<br />
g.) a városi alapfokú sportági és iskolai versenyrendszerek kialakítását, illetve<br />
az e körbe tartozó sportrendezvények lebonyolításának segítését, különös<br />
tekintettel a családok sportjára, a hátrányos helyzetű társadalmi<br />
csoportok, valamint a fogyatékosok sportjára;<br />
h.) a sport népszerűsítésében történő közreműködést, a mozgásgazdag<br />
életmóddal kapcsolatos sporttudományos felvilágosító tevékenység<br />
szervezését;<br />
i.) a szabadidősport támogatását, a lakosság ösztönzését a sportolásra, a<br />
rekreáció és az egészségmegőrzés céljából;<br />
j.) a nemzetközi sportkapcsolatokban a város adottságainak megfelelő<br />
részvételt, a testvérvárosi és más kiemelkedő sportrendezvények<br />
támogatását;<br />
k.) saját forrás, valamint állami (pályázati) pénzeszközök bevonásával a<br />
tulajdonában lévő sportlétesítmények, közterületi sportpályák fejlesztését,<br />
illetve külön jogszabályban meghatározott nemzeti sportszabvány alapján<br />
új, korszerű sportlétesítmények megépítését.
III. Sportfinanszírozási rendszer<br />
Sportfeladatok költségvetési előirányzata<br />
4. §<br />
(1) A sportfeladatokra fordítható összeget, valamint ennek tételes felosztását az<br />
Önkormányzat adott évi költségvetési rendelete tartalmazza.<br />
(2) Az önkormányzati sportfeladatok finanszírozását a város költségvetésében a<br />
következő fő előirányzatok alkotják:<br />
a.) éves sport célfeladatok (Sportcélú tartalék);<br />
b.) a Nyírsuli Kht. támogatása,<br />
c.) Városi Lőtér üzemeltetési támogatása<br />
d.) Bujtosi Szabadidő Csarnok üzemeltetési támogatása<br />
e.) a Tiszavasvári úti MÁV-sportlétesítmények üzemeltetési támogatása<br />
f.) beruházási-fejlesztési feladatok<br />
(3) Az Önkormányzat a mindenkori Sportcélú tartalék közvetlen sportfeladatainak<br />
támogatására minden évben a város éves eredeti költségvetésének 1 %-át<br />
kívánja fordítani, amely nem tartalmazhatja a közvetett sportfeladatokat<br />
(sportszolgáltatás-vásárlás, kiemelkedő nemzetközi sportrendezvény<br />
támogatása), valamint a sportlétesítmények üzemeltetési támogatását.
Az éves sport célfeladatok felosztási keretei<br />
5.§<br />
(1) Az éves sport célfeladatok közvetlen sporttámogatásra vonatkozó<br />
összegének felosztási, támogatási keretei a következők:<br />
a.)<br />
b.)<br />
c.)<br />
d.)<br />
e.)<br />
f.)<br />
g.)<br />
h.)<br />
i.)<br />
j.)<br />
k.)<br />
l.)<br />
m.)<br />
kiemelt csapatsportágak<br />
labdarúgás<br />
kiemelt egyéni sportágak<br />
parasport<br />
Városi Olimpiai Alap<br />
egyéb csapat- és egyéni sportágak<br />
Nyíregyházi Városi Diáksport Egyesület<br />
szabadidősport<br />
utánpótlás-nevelés<br />
egyéb sporttámogatások<br />
kiemelkedő sportrendezvények<br />
világ- és Európa-bajnokságokon elért eredmények<br />
támogatási rendszere<br />
sportösztöndíj rendszer<br />
(2) Az egyes tételek keretösszegeinek felosztását, átruházott hatáskörben, a<br />
sportkoncepcióban előírt feltételek, szempontok figyelembe vételével a Gyermek,<br />
Ifjúsági és Sport Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) végzi és működteti a sport<br />
célfeladatok rendszerét.<br />
(3) Az éves sport célfeladatok közvetett sporttámogatásra vonatkozó tételeinek<br />
keretösszegét a Közgyűlés fogadja el.<br />
A versenysport, élsport támogatása<br />
6. §<br />
(1) Az Önkormányzat – a városi sportkoncepcióban elfogadott szempontok<br />
alapján – kiemelt, valamint egyéb csapat- és egyéni sportágak kategóriában<br />
támogatja a városi versenysport-szervezetek működését.<br />
(2) A kiemelt csapat- és egyéni sportágak körét a Közgyűlés, az elfogadott<br />
szempontok alapján a városi sportkoncepcióban határozza meg, melyek<br />
működési mellett eredményességi támogatásban is részesülnek.
(3) Csapatsportágak közül azok részesülhetnek támogatásban, amelyek az<br />
országos bajnokság első, vagy második vonalában szerepelnek, egyéni<br />
sportágak közül pedig azok a sportszervezetek, amelyek országos sportági<br />
szakszövetség, sportszövetség versenyrendszerében szereplő sportolókat<br />
foglalkoztatnak.<br />
(4) Egy sportágban nemenként csak egy sportszervezet kaphat támogatást.<br />
(5) A Városi Olimpiai Alap és a sportösztöndíj-rendszer pályázati formában kerül<br />
meghirdetésre és a támogatottak köréről, valamint a támogatási összegekről a<br />
Bizottság dönt.<br />
A diáksport támogatása<br />
7. §<br />
(1) Az Önkormányzat a város diáksportéletét koordináló, a különféle versenyek,<br />
bajnokságok, rendezvények szervezését és lebonyolítását végző Nyíregyházi<br />
Városi Diáksport Egyesület (a továbbiakban: NYVDSE) részére éves működési<br />
alap-, eredményességi támogatást biztosít.<br />
(2) Az Önkormányzat az NYVDSE részére nyújtott működési támogatáson<br />
keresztül biztosítja:<br />
a.) a Magyar Diáksport Szövetség által kiírásra kerülő országos sportági<br />
diákolimpia városi versenyrendszerének működtetését, lebonyolítását;<br />
b.) a diákolimpián kívüli, nem felmenő rendszerű városi versenyek,<br />
bajnokságok, rendezvények lebonyolítását;<br />
c.) különféle pályázati lehetőségek működtetését;<br />
d.) az NYVDSE működéséhez szükséges feltételrendszert.<br />
(3) Az Önkormányzat az eredményességi támogatáson keresztül biztosítja:<br />
a.) az érvényben lévő általános és középiskolai pontrendszer működtetését,<br />
b.) a pontrendszer szerint, az adott iskolai tanévben eredményesen<br />
tevékenykedő alap- és középfokú oktatási intézmények, diáksportszervezetek<br />
anyagi elismerését.<br />
(4) Az országos szintű diákolimpiai versenyek városi megrendezésének<br />
támogatásáról a hozzá benyújtott kérelem alapján a Bizottság dönt.<br />
(5) A Bizottság a tanulók egészségmegőrzése és testi képességeinek fejlesztése<br />
céljából úszásoktatási pályázatot működtet.
Szabadidősport<br />
8. §<br />
(1) Az Önkormányzat a Nyírsuli Kht.-val megkötött közhasznú szerződés alapján<br />
támogatja a lakosság rendszeres testmozgását segítő különféle szabadidősport<br />
jellegű városi versenyek, bajnokságok, valamint egyéb sportrendezvények<br />
lebonyolítását.<br />
(2) A sportkoncepcióban meghatározott elvek és szempontok szerint a bizottság<br />
támogatást nyújt a kiemelkedő városi szabadidő sportszervezetek<br />
működéséhez, rendezvényeik lebonyolításához.<br />
(3) Kiemelt támogatásban részesülnek a lakóterületi szabadidő sportszervezetek.<br />
Az utánpótlás-nevelés támogatása<br />
9. §<br />
(1) Az Önkormányzat a Nyírsuli Kht. keretein belül – meghatározott sportágakban<br />
- sportiskolai jellegű városi utánpótlás-nevelési, képzési rendszert működtet,<br />
melyek éves támogatásáról a koncepcióban elfogadott elvek, valamint a Kht.<br />
vezetésének véleménye, javaslata alapján a Bizottság dönt.<br />
(2) A Kht. keretein belül működtetett szakágakkal, sportágakkal kapcsolatos<br />
döntést - felvétel, megszüntetés - a társaság ügyvezető igazgatója csak a<br />
bizottság véleményének kikérésével és támogatásával hozhatja meg, melyet<br />
kezdeményezhet a Kht. ügyvezető igazgatója, a Bizottság, illetve városi<br />
sportszervezet a Bizottság megkeresésével.<br />
(3) A sportszervezet működési célú önkormányzati támogatásának<br />
megítélésekor kiemelten kell figyelembe venni a szervezet utánpótlás-nevelés<br />
területén végzett tevékenységét, ennek színvonalát, mind mennyiségi (a<br />
rendszeresen sportolók számát), mind pedig minőségi (elért versenysport<br />
eredmények, a felvevő bázisegyesületbe történő átigazolások) szempontból.<br />
(4) A városi utánpótlás-nevelési rendszerben nem szereplő sportágak utánpótlásnevelését<br />
a sportszervezetek saját hatáskörben végzik, mely tevékenységhez az<br />
Önkormányzat az éves működési alaptámogatás nyújtásával járul hozzá.<br />
Egyéb támogatások<br />
10. §
(1) Ezen a tételen belül a Bizottság többek között további sportpályázatokat<br />
működtethet, sportszervezeteket, rendezvényeket, iskolai sportági műhelyeket,<br />
valamint egyéb feladatokat támogathat, illetve a tételen belül éves tartalékalapot<br />
képezhet, amely a rendkívüli, előre nem látható sportcélú kiadások<br />
finanszírozására szolgálhat.<br />
(2) Rendkívüli támogatás odaítélése csak a tartalékalap terhére történhet.<br />
Kiemelkedő sportrendezvények<br />
11. §<br />
(1) Az Önkormányzat támogatja a Nyíregyházán lebonyolításra kerülő<br />
nemzetközi és országos szintű, reprezentatív, hagyományos és jelentős<br />
nézettségre számot tartó sportesemények megrendezését, amennyiben azok<br />
szerepelnek az országos sportági szakszövetség, vagy sportszövetség<br />
versenynaptárában.<br />
(2) Világ- és Európa-bajnokságok városunkban történő megrendezéséről, illetve<br />
a csapatsportágak nemzetközi kupákban történő részvételének közös<br />
támogatásáról a Megye-Város Egyeztető Bizottság javaslata alapján az illetékes<br />
közgyűlések döntenek.<br />
(3) A támogatásban részesülő kiemelkedő városi sportrendezvények köréről,<br />
valamint a támogatás mértékéről a hozzá benyújtott kérelem alapján a Bizottság<br />
dönt. A támogatás mértéke legfeljebb a rendezvény összköltségének 50%-áig<br />
terjedhet.<br />
Olimpián, Paralimpián, világ- és Európa-bajnokságokon elért eredmények<br />
támogatási rendszere<br />
12. §<br />
(1) Az Önkormányzat támogatja a nemzetközi szinten kiemelkedő eredményeket<br />
elért sportolókat, sportszakembereket, azonban ezek közül csak az adott<br />
sportágban világ- és Európa-bajnokságokon elért eredmények kerülnek<br />
elismerésre jelen rendelet mellékletében szabályozott támogatási rendszer<br />
alapján.<br />
(2) Az olimpián és a paralimpián elért eredmények elismerését, formáját a<br />
játékokat követően a bizottság javaslatára a Közgyűlés határozza meg.
(3) Eredményességi támogatás csak a sporteredmény elérését követően, az azt<br />
igazoló versenyjegyzőkönyv hiteles másolatának, vagy az országos sportági<br />
szakszövetség, sportszövetség igazolásának benyújtásával adható.<br />
(4) A támogatási rendszert a Bizottság szükségszerűen felülvizsgálhatja és<br />
módosíthatja.<br />
Sportszolgáltatások vásárlása<br />
13. §<br />
(1) Az Önkormányzat a sportolási lehetőségek bővítése érdekében a nevelésioktatási<br />
intézmények tanulói számára a téli időszakban a városban működő<br />
műjégpályán jégidőt vásárol, valamint a városi úszósport szervezetei részére<br />
edzés és versenyzés céljából uszodai medencét bérel.<br />
(2) A sportszolgáltatások vásárlása szerződés keretében történik és az összegek<br />
kiegyenlítése a sport célfeladatokról a teljesítést követően számla alapján<br />
történik.<br />
IV.<br />
Önkormányzati sportirányítás, sportigazgatás<br />
Az önkormányzat sportfeladat ellátásának struktúrája<br />
14. §<br />
(1) Az Önkormányzat a sportfeladatok ellátása érdekében az önkormányzati<br />
sportigazgatás, sportszabályozás, sportközszolgáltatás során az alábbi<br />
szervezeti, feladat-végrehajtási megosztást alkalmazza:<br />
a.) a Közgyűlés, polgármester, alpolgármester(ek), bizottság(ok)<br />
sportigazgatással kapcsolatos feladatait az Önkormányzat Szervezeti és<br />
Működési Szabályzata (a továbbiakban: SZMSZ) határozza meg;<br />
b.) az Önkormányzat számára a sporttörvényben előírt, a városi<br />
sportkoncepcióban, valamint jelen rendeletben meghatározott feladatok<br />
koordinálását, igazgatási és szervezési feladatait, továbbá a Bizottság<br />
titkári feladatait az SZMSZ-ben meghatározott szervezeti egység, az<br />
Oktatási, Kulturális és Sport Iroda, illetve annak sportreferense látja el.
c.) az Önkormányzat a tulajdonában lévő sportlétesítmények fenntartását,<br />
működtetését, a városi sportkoncepcióban meghatározott sportágakban<br />
az utánpótlás-nevelést, valamint egyes szabadidősport rendezvények<br />
lebonyolítását a Nyírsuli Kht. keretein belül látja el, a társasággal<br />
megkötött közhasznúsági és sporttámogatási szerződések szerint,<br />
d.) az iskolai testneveléssel és diáksporttal kapcsolatos önkormányzati<br />
feladatokat a Nyíregyházi Városi Diáksport Egyesület, valamint az<br />
oktatási intézmények, iskolai sportkörök és diák-sportszervezetek látják<br />
el.<br />
Sportlétesítmények fenntartása, működtetése és fejlesztése<br />
15. §<br />
(1) Az Önkormányzat fenntartja, működteti a tulajdonában lévő<br />
sportlétesítményeket, melyek üzemeltetési költségeihez való támogatás<br />
nyújtásáról – a költségvetési rendelet elfogadásakor - a Közgyűlés dönt.<br />
(2) Az Önkormányzat az éves költségvetésében, a városfejlesztési ágazat<br />
keretein belül, lehetőségei függvényében biztosítja a tulajdonában lévő<br />
sportlétesítmények és a közterületen lévő sportpályák felújításának,<br />
fejlesztésének költségeit.<br />
(3) Az Önkormányzat lehetőségei szerint önrészt biztosít a nemzeti<br />
sportszabvány alapján épülő városi sportlétesítmények megvalósításához.<br />
(4) A Nyírsuli Kht. által működtetett városi sportlétesítményeket edzés és<br />
versenyzés céljából rendszeresen használó sportszervezetek köréről, a<br />
létesítmény-használat paramétereiről a Kht. ügyvezető igazgatójának szakmai<br />
előterjesztése alapján a Bizottság dönt.
V.<br />
A sporttámogatások igénylése<br />
Támogatás igénylése kérelem esetén<br />
16. §<br />
(1) A támogatásra jogosult igényét „sporttámogatási kérelem” formájában a<br />
Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottsághoz címzetten, Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú<br />
Város Polgármesteri Hivatalának Oktatási, Kulturális és Sport Irodájához<br />
előterjesztve nyújthatja be.<br />
(2) Működési támogatás csak akkor adható, ha a támogatásra jogosult a tárgyév<br />
január 31.-ig azt az (1) bekezdés szerint kérelmezte<br />
A működési célú támogatási kérelemnek tartalmaznia kell:<br />
a.) a kérelmező pontos megnevezését, képviselője nevét, címét;<br />
b.) a sportolók létszámát születési évük szerinti bontásban,<br />
c.) a kérelmező előző évi költségvetését és sportszakmai adatait,<br />
eredményeit,<br />
d.) a tárgyév tervezett költségvetését, sportszakmai adatait, versenynaptárát,<br />
e.) az illetékes bíróság a kérelmező nyilvántartásba vételét elrendelő, 30<br />
napnál nem régebbi jogerős végzésének másolatát, vagy a működését<br />
igazoló bírósági kivonatot és alapszabályát;<br />
f.) a kérelmező bankszámlaszámát, adószámát;<br />
g.) a verseny- és élsport szervezeteknél a köztartozásokra vonatkozó, 90<br />
napnál nem régebbi igazolásokat (APEH, VPOP, Városi Adóiroda)<br />
(3) Eredményességi támogatás csak akkor adható, ha a támogatásra jogosultak<br />
az alábbi időpontokig azt írásban kérelmezték az illetékes szervnél:<br />
- kiemelt csapat- és egyéni sportágak a támogatási szerződés szerinti<br />
időpontig a Bizottságnál;<br />
- diák-sportszervezetek a tárgyév szeptember 30.-ig a Nyíregyházi Városi<br />
Diáksport Egyesületnél;<br />
- világ- és Európa-bajnokságokon eredményesen szerepeltek a tárgyév<br />
november 30.-ig a Bizottságnál.
A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell:<br />
a.) a sportrendezvény megnevezését, időpontjának, helyének megjelölését;<br />
b.) az elért eredmény és helyezés ismertetését;<br />
valamint a (2) bekezdés a.), e.) és f.) pontjaiban meghatározottakat.<br />
(4) Rendezvénytámogatás csak akkor adható, ha a támogatásra jogosult a<br />
tárgyév január 31.-ig azt az (1) bekezdés szerint kérelmezte.<br />
A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell:<br />
a.) a sportrendezvény megnevezését, időpontjának, helyének megjelölését;<br />
b.) a sportrendezvény szakmai bemutatását, a rendezvényt megelőzően<br />
legkésőbb 30 nappal annak hivatalos versenykiírását, költségvetéstervezetét,<br />
külön megjelölve az igényelt önkormányzati támogatás<br />
összegét és annak tervezett felhasználását;<br />
c.) a rendezvényen résztvevő csapatok, sportolók várható létszámát és a<br />
várható nézőszámot;<br />
d.) a sportrendezvény lebonyolításáért, elszámolásáért felelős nevét, címét;<br />
valamint a (2) bekezdés a.), e.) és f.) pontjaiban meghatározottakat.<br />
(5) Rendkívüli sporttámogatás odaítéléséről kérelem alapján a sport célfeladatok<br />
meghatározott tételén belül a Bizottság, ezen túlmenően a Közgyűlés dönt. A<br />
kérelmek benyújtásának időpontja:<br />
- működési támogatási kérelem esetén a tárgyév január 31.-ig, vagy július 31.-ig;<br />
- rendezvénytámogatási kérelem esetén a rendezvényt megelőzően legalább 60<br />
nappal<br />
(6) A rendkívüli sporttámogatásra vonatkozó kérelmeknek a (2) és (4)<br />
bekezdésben foglaltakat kell tartalmazniuk.<br />
Támogatás igénylése pályázat esetén<br />
17. §<br />
(1) A Bizottság által kiírt és nyilvánosan meghirdetett pályázat feltételeinek<br />
megfelelő pályázó akkor részesíthető támogatásban, ha jelen rendelet 18. § (3)<br />
bekezdésében meghatározott feltételeknek is eleget tesz.
A sporttámogatások engedélyezése, elszámolása<br />
18. §<br />
(1) A sporttámogatások odaítéléséről az éves költségvetési rendeletben<br />
meghatározott támogatási kereteken belül a Bizottság dönt.<br />
(2) A támogatás szerződés alapján vehető igénybe. A szerződés megkötésére,<br />
teljesítésére, az abban foglaltak ellenőrzésére a sporttörvény és az<br />
államháztartás működési rendjéről, valamint a számvitelről szóló jogszabályokat<br />
kell alkalmazni.<br />
(3) A döntéshozó a támogatás kifizetését csak abban az esetben engedélyezheti,<br />
ha:<br />
a.) ha a támogatás felhasználása kizárólag a sport céljait szolgálja;<br />
b.) a támogatást a rendeletben meghatározott módon és időben kérelmezték;<br />
c.) a támogatandó a tárgyév január 31.-ig, vagy a szerződésben<br />
meghatározott időpontig elszámolt az előző évben kapott önkormányzati<br />
támogatás cél szerinti felhasználásáról, a kiemelt sportágak pedig<br />
elszámoltak a támogatási szerződésben meghatározott egyéb<br />
dokumentumokkal is,<br />
d.) a támogatandó sportszervezet 1.000 eFt alatti összeg esetén hitelesített<br />
számlamásolatokkal, 1.000 eFt feletti összegnél pedig pénzügyi<br />
számlaösszesítővel elszámolt az előző évi támogatással,<br />
e.) működési alaptámogatások átütemezése, megelőlegezése csak kérelem<br />
és az abban megfogalmazott nyomós indokok alapján, valamint<br />
tisztségviselői engedélyezést követően történhet,<br />
f.) eleget tett az állami adatszolgáltatási kötelezettségének;<br />
g.) felelősséget vállal az általa szolgáltatott adatok valódiságáért és biztosítja<br />
az ellenőrizhetőséget;<br />
h.) nincs lejárt köztartozása;<br />
i.) a jogszabályi előírásoknak megfelelően gazdálkodik.<br />
(4) Nem kaphat támogatást:<br />
a.) az a sportszervezet, sportvállalkozás, amellyel szemben végelszámolási,<br />
csőd-, vagy felszámolási eljárás van folyamatban,<br />
b.) az a sportszervezet, amelynek működését a bíróság felfüggesztette,<br />
valamint amelynek megszüntetésére az egyesülési jogról szóló 1998. évi<br />
II. törvény szerint eljárás van folyamatban.
(5) A támogatást nyújtó a támogatási szerződéstől köteles elállni, ha a támogatott<br />
szervezet:<br />
a.) a támogatás igénylésekor valótlan adatot szolgáltatott,<br />
b.) a (3) bekezdés szerinti feltételeket nem teljesítette, illetve a (4) bekezdés<br />
szerinti helyzetbe került;<br />
c.) köztartozással rendelkezik és arra fizetési halasztást nem kapott;<br />
d.) a támogatást nem a szerződésben megjelölt célra használta fel.<br />
(6) A támogatások jogszabálysértő módon, vagy nem rendeltetésszerű<br />
felhasználása esetén a felhasználót visszafizetési kötelezettség terheli.<br />
VI.<br />
A város sportkitüntetése és adományozási rendje<br />
19. §<br />
(1) Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Közgyűlése a város sportéletében<br />
kiemelkedő sporttevékenységet folytató, vagy folytatott személyek megbecsülése<br />
és elismerése jeléül 48/1995. (1996. I. 1.) számú rendeletével „Nyíregyháza<br />
Város Sportjáért Kovács (Bütyök) József -díj” elnevezéssel kitüntetést alapított.<br />
(2) A kitüntetés adományozási rendjét a Közgyűlés az 1/2006. (I. 26.) KGY<br />
rendelete szabályozza.<br />
Értelmező rendelkezések<br />
20. §<br />
Jelen rendelet alkalmazásában a sporttörvény 77. §-a az irányadó, továbbá:<br />
(1) támogatásra jogosult: minden Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város közigazgatási<br />
területén működő, hivatalosan bejegyzett, sporttevékenységet végző, jogi<br />
személyiséggel rendelkező sportszervezet, ha jelen rendeletben megfogalmazott<br />
feltételeknek eleget tesz,<br />
(2) rendkívüli támogatás: év közben befogadott, de előre nem tervezhető<br />
kiemelkedő sportesemény megrendezését, önhibáján kívül hátrányos helyzetbe<br />
került sportszervezet működését, valamint valamely sportszervezet<br />
eredményességét, tevékenységét kiemelkedően fejlesztő támogatási forma,<br />
(3) sporteredmény: az adott sportág versenyszabályai szerint kiírt versenyen,<br />
mérkőzésen a hivatalos jegyzőkönyvben szereplő eredmény,
(4) kiemelt sportág, vagy sportszervezet: a sportkoncepcióban meghatározott<br />
sportág, sportszervezet az elért eredmények és a város sportéletében betöltött<br />
szerep alapján,<br />
(5) sportlétesítmény: sporttevékenység céljára épült, adott sportágak<br />
szabályainak megfelelő objektum, amely hitelesítéssel rendelkezik.<br />
Záró rendelkezés<br />
23. §<br />
Jelen rendelet 2008. május 2 -án lép hatályba.
Melléklet a 23/2008. (IV.29.) KGY rendelethez:<br />
Világ- és Európa-bajnokságokon elért eredmények támogatási rendszere<br />
(olimpiai és nem olimpiai sportágak)<br />
Felnőtt sportolók (eFt)<br />
Csapatsportág<br />
(olimpiai)<br />
Egyéni<br />
sportág<br />
(olimpiai)<br />
Egyéni<br />
sportág<br />
(olimpiai)<br />
Egyéni<br />
sportág<br />
(nem<br />
olimpiai)<br />
VB Két évente Két évente Évenként Két évente<br />
I. 180 360 240 60<br />
II. 135 270 180 45<br />
III. 105 210 140 35<br />
IV. 75 150 100 25<br />
V. 60 120 80 20<br />
VI. 45 90 60 15<br />
VII. 30 60 40 10<br />
VIII. 15 30 20 5<br />
EB Két évente Két évente Évenként Két évente<br />
I. 90 180 120 30<br />
II. 75 150 100 25<br />
III. 60 120 80 20<br />
IV. 40 80 60 15<br />
V. 30 60 40 10<br />
VI. 20 40 30 7.5<br />
Egyéb rendelkezések<br />
1./ Eredményességi támogatásban kizárólag a Nemzeti Sportszövetség által<br />
nyilvántartott szakszövetségek, országos sportszövetségek sportolói, valamint<br />
ezek felkészülését segítő sportszakemberek részesíthetők.
2./ A támogatandó személyekre a városi sportszervezetek a meghatározott<br />
határidőig tesznek javaslatot, amelyek alapján a Bizottság meghatározza a<br />
támogatandók névsorát, illetve a támogatási összegeket.<br />
3./ Eredményességi támogatás az országos sportági versenynaptárban<br />
meghatározott világbajnokságon elért 1.-8., illetve Európa-bajnokságon 1.-6.<br />
helyezést elért sportolók és az azok felkészülését segítő sportszakemberek<br />
részére állapítható meg.<br />
4./ Abban a sportágban, amelyben az összetett eredmény mellett a<br />
részteljesítményeket is értékelik, a bizottság a sportoló azon eredményét veszi<br />
figyelembe, amely alapján magasabb összegű támogatásban részesíthető.<br />
5./ Azokban az olimpiai, paralimpiai sportágakban, amelyekben hivatalos<br />
világbajnokság, illetve Európa-bajnokság keretén belül olimpiai, paralimpiai<br />
versenyszámokat nem olimpiai, paralimpiai körülmények között rendeznek meg,<br />
illetve az olimpiai sportág, nem olimpiai versenyszámában elért eredményeket<br />
csak nem olimpiai, paralimpiai versenyszámnak megfelelően lehet<br />
eredményességi támogatásban részesíteni.<br />
6./ Azokban a csapatversenyszámokban, amelyekben a csapateredményt az<br />
egyéni eredményeket összegezve állapítják meg, a sportoló a<br />
csapateredményért eredményességi támogatásban csak akkor részesíthető, ha<br />
egyéni eredményéért nem kapott támogatást.<br />
7./ 10.000 Ft alatti támogatási összeg esetén a sportolók és a sportszakemberek<br />
tárgyjutalomban részesülnek.<br />
8./ Egyéni sportágakban az egy olimpiai, paralimpiai ciklusban ugyanolyan<br />
bajnokság azonos versenyszámában ismételten elért első helyezés esetén a<br />
sportoló 25%-al nagyobb eredményességi támogatásban részesül.<br />
9./ A sportolók felkészülését segítő sportszakemberek részére megállapított<br />
eredményességi támogatás nem haladhatja meg a sportágban a sportolóknak<br />
nyújtott eredményességi támogatások 50%-át, duatlon és triatlon sportágakban a<br />
70%-át.
10./ Ha a sportoló több sportágban, vagy egy sportág több versenyszámában ért<br />
elhelyezést, az eredményességi támogatást mindegyik helyezés alapján különkülön<br />
kerül megállapításra és ezt a megoldást az edzőknél is alkalmazni kell.<br />
11./ Súlyemelés sportágban világ- és Európa-bajnokságon érvényes összetett<br />
eredmény nélkül, csak a fogásnemenkénti helyezés alapján, eredményességi<br />
támogatás nem állapítható meg.<br />
12./ Ha a sportág versenyrendszerének jellege szerint az V.-VII. helyezéseket<br />
egyenként nem döntik el, az eredményességi támogatás szempontjából a<br />
helyezések mindegyikét VI. helyezésnek kell tekinteni.<br />
13./ A junior korosztályú sportolók a felnőtt versenyzők eredményességi<br />
támogatásának a 75 %-át, az ifjúságiak az 50 %-át, míg a serdülők a 25 %-át<br />
kapják.<br />
8./napirend:Előterjesztés a helyi önszerveződő közösségek pénzügyi<br />
támogatásának rendjéről szóló rendelet megalkotására (II. forduló)<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Dr. Szemán Sándor jegyző<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Valamennyi bizottság tárgyalta. Gazdasági<br />
Bizottság.<br />
Mikó Dániel: (Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság több<br />
fordulóban tárgyalta az előterjesztést és elfogadásra javasolja azzal, hogy a most<br />
pótanyagként megkapott módosított anyagot nem állt módjában tárgyalni.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kulturális Bizottság.<br />
Dr. Veréb József: (Kulturális és Civil Kapcsolatok Bizottsága elnöke) A bizottság<br />
ugyancsak megtárgyalta és elfogadta, hasonlóképpen nem állt módjában ezt a<br />
pótanyagot tárgyalni.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Oktatási Bizottság.
Dr. Vinnai Győző: (Oktatási Bizottság elnöke) Az Oktatási Bizottság nem<br />
támogatta a javaslatot 6 igen és 6 tartózkodás mellett.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Közlekedési Bizottság.<br />
Tormássi Géza: (Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) A<br />
bizottság egyhangúlag támogatta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Városfejlesztési Bizottság.<br />
Jánócsik Csaba: (Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság elnöke) A<br />
bizottság egyhangúlag támogatta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Sport Bizottság.<br />
Fesztóry Sándor: (Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) A Gyermek,<br />
Ifjúsági és Sport Bizottság azt a verziót, ami elé került azt támogatta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Pénzügyi Bizottság.<br />
Márföldi István: (Pénzügyi Bizottság elnöke) A Pénzügyi Bizottság a módosított<br />
változatot elfogadásra javasolja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Jogi Bizottság? Az Eu-t<br />
hagytam ki úgy látom.<br />
Dr. Moskovits Károly: (Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) Én<br />
ügyrendiben szerettem volna elmondani, de akkor most így mondom el, hogy<br />
azután nyilatkoznék a bizottságnak a nevében, ha a szóbeli kiegészítését az<br />
előterjesztőnek meghallgatnánk. Mert annyi kiegészítés volt a rendelettel<br />
kapcsolatban, hogy én csak azt mondanám el, amit nem fogadott be az<br />
előterjesztő, hogy arról szavazzunk és utána mondanám el.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. EU. integrációs Bizottság.
Dr. Vinnai Győző: (Európai Uniós Ügyek, Nemzetközi Kapcsolatok és<br />
Idegenforgalmi Bizottság tagja) Az Európai Uniós Bizottság pénteken tárgyalta.<br />
Nagyon sok módosítás érkezett, főleg civil szervezetek részéről, pontosabban a<br />
Nyírség Civilház vezetője részéről. Most nem tudom, hogy mennyiben<br />
tartalmazza ezt a módosított rendelet-tervezet, egyébként többségi határozattal<br />
támogatta a bizottság.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) A Szociális Bizottságot kérdezem.<br />
Jeszenszki András: (Szociális, Egészségügyi, Lakásügyi és Idősügyi Bizottság<br />
tagja) A Szociális, Egészségügyi, Lakásügyi és Idősügyi Bizottság egyhangú<br />
szavazatával támogatta az előterjesztést. Javaslatunkat a 6.§ elhagyására az<br />
előterjesztő elfogadta. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Akkor szeretném megkérdezni Jegyző urat,<br />
vagy Nagy Lászlót? Igen, parancsolj.<br />
Nagy László: (alpolgármester) A Közgyűlés előtt lévő módosított rendelettervezet<br />
minden olyan változást tartalmaz, amit a múlt heti bizottsági üléseken<br />
megbeszéltünk. Tehát én ezeket most külön – külön hadd ne soroljam fel. A<br />
bizottsági üléseken valamennyiről szóltunk. Én azt kérem a közgyűléstől, hogy a<br />
változásokat, miután ki is emeltük a rendelet-tervezetben, vegye figyelembe és<br />
ennek megfelelően hozza meg a döntését. Ezek a változások egyébként csak<br />
azok a változások, amelyeket a múlt héten bizottsági üléseken Dr. Fedor Anett<br />
kolleganővel végigmondtunk minden bizottsági ülésen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Akkor a Jogi Bizottság véleményét kérem.<br />
Dr. Moskovits Károly: (Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A<br />
Jogi Bizottság is támogatta azokkal a módosításokkal, amik ebben az anyagba<br />
már beépítésre kerültek. Arra szeretném a figyelmet mégis felhívni, és ebben<br />
nem tudott egyértelműen a bizottsági ülésen nyilatkozni az előterjesztő, és itt a.<br />
és b. verzió található az előterjesztésben, ami arra vonatkozott, hogy a február<br />
28.-i határidő túl korai volt, mert február 15-ig kell az önkormányzatnak is a<br />
költségvetését elfogadni illetve még a civilek is ilyenkor ezen dolgoznak. Ezért mi<br />
egy április 1-ét javasoltunk, de itt lehet látni benne, hogy egy a. meg egy b.<br />
változatnak megfelelően egy halasztott pályázati határidő került már<br />
megjelölésre. Tehát ez az egy olyan pontunk volt, amiről akkor még az<br />
előterjesztő nem tudott benne nyilatkozni. Köszönöm szépen.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Fesztóry Sándor ügyrendi<br />
kérdésben kért szót.<br />
Fesztóry Sándor: (Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) Elnézést kérek,<br />
hogy ilyen makacs vagyok, de én elővettem a Szervezeti és Működési<br />
Szabályzatunkat. A 16. § h. pontja szó szerint így szól: Az előterjesztések feletti<br />
szavazás során előbb a vitában elhangzott módosító, kiegészítő indítványokat,<br />
javaslatokat kell egyenként szavazásra bocsátani, majd az előterjesztésben<br />
szereplőket. Szerintem ezt meg kellett volna az előbb szavaztatni. Ezt kértem. Az<br />
előző napirendi pontnál volt egy javaslatom a Közgyűlés felé is polgármester<br />
asszony.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Tisztelt Képviselők! Akik egyetértenek azzal,<br />
hogy most értsünk egyet azzal, hogy az SZMSZ–t hogy alkalmazzuk a bizottsági<br />
ülésen Fesztóry Sándor javaslata alapján, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Nevetségessé teszi a közgyűlést kedves Fesztóry Sándor. Olyan kérdésben, ez<br />
nem módosító javaslat a napirendhez, nem ez a napirend, egy eljárásjogi<br />
kérdésben kér javaslatot az Önkormányzattól, olyan eljárásjogi kérdésben, ami<br />
teljesen egyértelműen tisztázott. És ez nem első alkalommal történik,<br />
gyakorlatilag egyetlen bizottságnak nincs ezzel a kérdéssel problémája csak<br />
önöknek. Nem tartozik a napirendhez. A napirend az a sportrendeletről szól, ön<br />
pedig egy eljárásjogi kérdésben kérte a képviselő-testület állásfoglalását.<br />
Fesztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) Ez így nem<br />
szerepel ahogy elhangzott, nem szerepel, én átnéztem az összeférhetetlenségre<br />
vonatkozó szabályokat is.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Dr. Moskovits Károly.<br />
Dr. Moskovits Károly:(Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) Nem<br />
akarom Jegyző urat megismételni, de az önkormányzati törvény valóban<br />
tartalmazza ezt, hogy a képviselő saját magára nézve bejelentheti, akkor kérhet<br />
saját magával szemben szavazást. Határozatképesség szempontjából<br />
figyelembe kell venni, mert nem szavazhat és ugyanez vonatkozik arra, ha<br />
bárkinek a bizottságban tudomása van arról, – vagy itt a közgyűlésben – hogy az<br />
illető képviselő érintett, akkor bárki kérhet szavazást, hogy élhet-e a szavazati<br />
jogával a képviselő. És ha leszavazza az adott testület, vagy a bizottság, vagy a<br />
közgyűlés, akkor nem élhet a szavazati jogával. Ennyi. De a törvényben benne<br />
van.
Erről tényleg felesleges szavazni. Köszönöm. Abban az esetben, – már elnézést<br />
hadd egészítsem ki – ha elnök úr azt tapasztalja, hogy a bizottsági ülésen olyan<br />
személy akar a szavazásban részt venni, aki érintve van benne, akkor kér egy<br />
szavazást arról, hogy xy élhet-e a szavazati jogával. Ha a bizottság leszavazta,<br />
akkor nem fog szavazni az illető. Viszont határozatképesség szempontjából<br />
jelenlévőnek kell lenni. Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Módosító indítványt nem az eljárási rendhez,<br />
hanem a napirendhez lehet tenni. Ez nem tartozik a napirendhez. Nem a<br />
napirendre tett ön módosító indítványt, hanem egy olyan eljárásjogi rendhez kért<br />
szavazást, ami egyébként a törvényben egyértelmű. Azt alkalmazni kell, jó<br />
szándékkal és tisztességgel. Ennyi a dolognak a lényege, úgyhogy folytatjuk az<br />
ülést. Ezek szerint a bizottságok nagy része támogatta. Egy része a módosító<br />
indítványokat nem ismerte, de a Jogi Bizottság, amely nyilván a törvényesség<br />
szempontjából igen jelentős, az a módosító indítványokkal együtt elfogadásra<br />
javasolja, mert az előterjesztő elfogadta a módosító indítványt. A határidők közül<br />
a b. verziót. Kell-e hogy külön megszavaztassam a b. verziót? Igen. Kérem, aki a<br />
b. verzióval egyetért szíveskedjen igennel szavazni. Fesztóry Sándor nem<br />
szavazott. Lezártam a napirendet képviselő úr! Tessék kikapcsolni a gépet!<br />
Fesztóry Sándor kért szót.<br />
Fesztóry Sándor: (képviselő) Köszönöm szépen, de inkább nem mondom el<br />
polgármester asszony.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen, nagyon hálás vagyok<br />
önnek. Akkor szavaztathatok. Kérem aki egyetért a b. verzióval, szíveskedjen<br />
igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 22 szavazattal, 1 ellenszavazattal, 11 tartózkodással elfogadta a b.<br />
verziót<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérem aki az egész rendelettel egyetért<br />
szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 20 szavazattal, 1 ellenszavazattal, 13 tartózkodás mellett<br />
megalkotta az alábbi rendeletet.
24/2008.(IV.29.) KGY<br />
r e n d e l e t<br />
a helyi önszerveződő közösségek pénzügyi támogatásának rendjéről<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Közgyűlése (továbbiakban Közgyűlés) – élve a<br />
Magyar Köztársaság Alkotmánya 44/A. § (2) bekezdésében kapott eredeti<br />
felhatalmazással –, figyelemmel a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV.<br />
törvény (Ötv.) 8. § (5) bekezdésében és 16. § (1) bekezdésében, valamint az<br />
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (Áht.) 13/A.§ (2)<br />
bekezdésében, továbbá a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI.<br />
törvény 14.§ (2) bekezdésében foglaltakra, a helyi önszerveződő közösségek<br />
pénzügyi támogatásának rendjéről az alábbi rendeletet alkotja:<br />
I. FEJEZET<br />
Általános rendelkezések<br />
1. §<br />
A rendelet célja<br />
(1) A Közgyűlés elismeri és támogatja azt a tevékenységet, amelyet a<br />
településen élő állampolgárok önszerveződő közösségei végeznek<br />
az önkormányzati feladatok megvalósítása, a polgárok közéletbe<br />
való bevonása, a település fejlesztése és szépítése, a<br />
környezetvédelem, a közbiztonság mértékének növelése, az arra<br />
rászorulók támogatása, a kultúra és a hagyományok ápolása, a<br />
lakosság művelődése, szórakozása, sportolása, egészségvédelme<br />
érdekében.<br />
(2) Az (1) bekezdésben foglalt cél megvalósulása érdekében a<br />
Közgyűlés az Önkormányzat éves költségvetéséről szóló<br />
rendeletében - a város anyagi lehetőségeitől függően -<br />
keretösszeget állapít meg az önszerveződő közösségek pénzügyi<br />
támogatásának céljára, és az önszerveződő közösségek közötti<br />
esélyegyenlőség biztosítása érdekében támogatási-pályázati<br />
rendszert vezet be, melynek feltételeit, az eljárás rendjét e<br />
rendeletében szabályozza.
2. §<br />
A rendelet hatálya<br />
(1) A rendelet hatálya kiterjed Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
közigazgatási területén székhellyel rendelkező, illetve<br />
tevékenységét ezen területen kifejtő - bíróság által -<br />
nyilvántartásba vett önszerveződő közösségekre, mint<br />
támogatható szervezetekre.<br />
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki az Önkormányzat kötelező<br />
feladatát feladat-ellátási szerződés alapján ellátó szervezetekre,<br />
valamint azon sportszervezetekre, amelyek támogatási rendjét a<br />
Közgyűlés sporttörvényből adódó feladatok végrehajtásáról szóló<br />
23/2008.(IV.29.) KGY rendelete szabályoz.<br />
Értelmező rendelkezések<br />
(1) E rendelet alkalmazásában<br />
3. §<br />
a.) önszerveződő közösség<br />
aa.) az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény alapján létrejött,<br />
jogi személyiséggel bíró társadalmi szervezet, szövetség (kivéve a<br />
pártot, a politikai tevékenységet folytató szervezetet, a munkaadói és<br />
munkavállalói érdek-képviseleti szervezetet, a biztosító egyesületet, az<br />
egyházat),<br />
ab.) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény alapján<br />
létrejött, jogi személyiséggel bíró alapítvány (ide nem értve a<br />
közalapítványt)<br />
b.) közérdekű feladatot ellátó önszerveződő közösség: az olyan<br />
közhasznú vagy kiemelkedően közhasznú önszerveződő közösség,<br />
amely az Önkormányzat Ötv.-ben vagy más törvényben előírt<br />
kötelező vagy önként vállalt feladatainak ellátásában vesz részt, vagy<br />
azt segíti.
II. FEJEZET<br />
A támogatás formái<br />
4. §<br />
(1)Az Önkormányzat az önszerveződő közösségek részére a támogatást<br />
a költségvetéséből biztosított pénzügyi alapokból biztosítja.<br />
A megpályázható pénzalapok<br />
5. §<br />
(1) Az Önkormányzat évente a költségvetési rendeletében határozza<br />
meg az önszerveződő közösségek támogatására szolgáló<br />
keretösszeget.<br />
(2) Az Önkormányzat évente az alábbi alapokra ír ki pályázatot:<br />
a) Közbiztonsági Alap: a támogatási keret 10%-a<br />
b) Kulturális és Civil Alap: a támogatási keret 35%-a<br />
c) Szociális és Egészségügyi Alap: a támogatási keret 35%-a.<br />
d) Városfejlesztési és Környezetvédelmi Alap: a támogatási keret 10%-a<br />
e) Pályázati önerő és Tartalék Alap: a támogatási keret 10%-a.<br />
Az egyes alapok támogatási területei<br />
6. §<br />
(1) Közbiztonsági Alap: a lakosság biztonságérzete, a személyi- és<br />
vagyonbiztonság mértéke növelésének támogatására<br />
(2) Kulturális és Civil Alap: városi ünnepségek programjainak,<br />
színvonalas lebonyolításának, városi rendezvények, egymást követő<br />
naptári napokon lebonyolított rendezvénysorozatok megszervezésének<br />
és kivitelezésének, valamint az önszerveződő közösségek kiemelkedő<br />
szakmai programokon történő részvétele, működési költségei<br />
finanszírozásának, alkotások, kiadványok megvalósításának<br />
támogatására<br />
(3) Szociális és Egészségügyi Alap: a lakosság különleges törődést<br />
igénylő rétegei - pl.: fogyatékkal élők, hátrányos szociális helyzetben<br />
élők – segítése, valamint a lakosság egészségmegőrzésének,<br />
egészségvédelmé-nek támogatására<br />
(4) Városfejlesztési és Környezetvédelmi Alap: a város szépítésének,<br />
egyes városrészek rendezésének, parkosításának, virágosításának,<br />
valamint a környezet állapotának javítását elősegítő tevékenység,<br />
esemény, továbbá a környezet tudatos életmód népszerűsítésének<br />
támogatására
(5) Pályázati önerő és Tartalék Alap: nem az Önkormányzat által<br />
meghirdetett pályázathoz szükséges önerő biztosításának<br />
támogatására, amennyiben az önszerveződő közösség valószínűsíti,<br />
hogy a nem Önkormányzati pályázat eredménye később a város<br />
hasznára válik, valamint váratlan, kiemelkedő jelentőségű események<br />
támogatására<br />
III.<br />
FEJEZET<br />
A pályázatok benyújtása<br />
A támogatások odaítélésének eljárási rendje<br />
(1) Az önszerveződő közösségek pénzügyi támogatása iránti<br />
pályázatokat a tárgyévi költségvetéséről szóló rendelet kihirdetésével<br />
egyidejűleg Nyíregyháza város honlapján, a Polgármesteri Hivatal<br />
hirdetőtábláján, valamint a Nyíregyházi Napló című lap soron következő<br />
számában a pályázatok véleményezésére - jelen rendelet 9.§ (2)<br />
bekezdése szerint – jogosult közgyűlési bizottság hirdeti meg.<br />
(2) A Pályázati önerő és Tartalék Alap esetén az (1) bekezdésben<br />
meghatározott módon a pályázat meghirdetéséről a Polgármester<br />
gondoskodik.<br />
(3) Az önszerveződő közösségek pénzügyi támogatása (a<br />
továbbiakban: pénzügyi támogatás) iránti pályázatokat írásban, jelen<br />
rendelet 1. számú mellékletében szereplő „Pályázati Adatlap” című<br />
formanyomtatványon, a pályázatot meghirdető közgyűlési bizottsághoz<br />
minden év március 31. napjáig lehet benyújtani.<br />
(4) Az önszerveződő közösségek pályázhatnak ún. rendkívüli pénzügyi<br />
támogatás iránt is, mely esetben a pályázatokat minden év szeptember<br />
30. napjáig a (3) bekezdésben meghatározott módón lehet benyújtani.<br />
(5) A Pályázati önerő és Tartalék Alap esetén pályázatot a (3)<br />
bekezdésben meghatározott módon - a (3) és (4) bekezdésben<br />
meghatározott benyújtási határidőkre tekintet nélkül - a pályázati<br />
hirdetményben előírt határidőig a Polgármesterhez lehet benyújtani.<br />
(6) A pályázathoz csatolni kell:<br />
a) az önszerveződő közösség működésének igazolására: az önszerveződő<br />
közösség székhelye szerinti megyei (fővárosi) bíróság által az önszerveződő<br />
közösség hatályos adatairól kiállított 30 napnál nem régebbi kivonatát és az<br />
önszerveződő közösség – képviselője által hitelesített − alapszabályát vagy<br />
működésének egyéb alapdokumentumát;<br />
b) az önszerveződő közösség tárgyévi pénzügyi támogatásra irányuló<br />
kérelmét, amely részletes tájékoztatást tartalmaz különösen az alábbiakról:<br />
7. §
Az önszerveződő közösség tárgyévi tervezett céljai, feladatai.<br />
Az önszerveződő közösség tárgyévi tervezett céljaihoz,<br />
feladataihoz kapcsolódó tagdíj, önrész vállalásának tervezett<br />
mértéke.<br />
Az önszerveződő közösség tárgyévi tervezett céljaihoz,<br />
feladataihoz kapcsolódó, más pályázati források, lehetőségek<br />
bemutatása, kiemelése, más pályázati alapokból tervezett<br />
igénylés mértéke.<br />
Az önszerveződő közösség által pályázott összeg tervezett<br />
időbeni felhasználásáról, az Önkormányzattól kért támogatásra<br />
alapított várható költségeket - főbb jogcímenként - részletezve.<br />
Nem az Önkormányzat által meghirdetett pályázat esetén, a<br />
pályázat rövid ismertetését valamint annak eredményessége<br />
esetén a város tekintetében várható haszon valószínűsítését<br />
tartalmazó leírás.<br />
c) az önszerveződő közösség tárgyévet megelőző évi tevékenységéről szóló<br />
tájékoztatót, különös tekintettel a végzett feladatokra, elért eredményekre,<br />
valamint az önszerveződő közösség a tárgyévet megelőző – amennyiben ez<br />
nem áll rendelkezésre, az azt megelőző – üzleti évről szóló számviteli<br />
beszámoló egyszerű másolatát.<br />
(7) Amennyiben a pályázat benyújtása hiányosan történt, a pályázatot<br />
meghirdető közgyűlési bizottság illetve a Polgármester írásban felhívja a<br />
pályázót arra, hogy a felhívás kézbesítésétől számított 8 napon belül a<br />
hiányosságot pótolja. Amennyiben a pályázó a hiánypótlást felhívás<br />
ellenére sem teljesíti, a pályázat nem terjeszthető a Közgyűlés elé.<br />
A beérkezett pályázatok véleményezése<br />
(1) A beérkezett pályázatokat a pályázati időszak zárónapját – március 31.<br />
illetve szeptember 30. – illetve Pályázati önerő és Tartalék Alap esetén a<br />
pályázat benyújtásának napját követő 30. napig a Közgyűlés hatáskörrel<br />
rendelkező szakbizottsága megvizsgálja és indoklással ellátott javaslatot tesz<br />
a támogatás odaítélésére, valamint annak összegére, illetve a támogatás más<br />
– nem pénzbeli − formában történő biztosítására.<br />
8. §
(2) A Közbiztonsági Alapra benyújtott pályázatokat a Jogi Ügyrendi és<br />
Közbiztonsági Bizottság, a Kulturális és Civil Alapra benyújtott<br />
pályázatokat a Kulturális és Civil Kapcsolatok Bizottsága, a<br />
Szociális és Egészségügyi Alapra benyújtott pályázatokat a<br />
Szociális, Egészségügyi, Lakásügyi és Idősügyi Bizottság, a<br />
Városfejlesztési és Környezetvédelmi Alapra benyújtott<br />
pályázatokat a Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság, a<br />
Pályázati Önerő és Tartalék Alapra benyújtott pályázatokat a nem<br />
Önkormányzati pályázat tárgya vagy a kérelem tárgya, illetve a<br />
váratlan, kiemelkedő esemény tárgya szerint - a Közgyűlés és<br />
Szervei Szervezeti és Működési Szabályzata alapján - hatáskörrel<br />
rendelkező közgyűlési bizottság véleményezi.<br />
(3) A szakbizottságok ezen ülésén az Önkormányzat hivatalának illetékes<br />
munkatársa – jelenleg: civil referens – tanácskozási joggal részt vesz.<br />
(4) A szakbizottságok vizsgálata kiterjed arra, hogy az önszerveződő<br />
közösség tevékenysége mennyiben közérdekű, illetőleg a támogatásban<br />
részesítendő célkitűzés a közjavát mennyiben szolgálja és szakmai<br />
szempontból mennyiben megvalósítható.<br />
(5) A szakbizottságok vizsgálata különösen arra terjed ki, hogy<br />
a) az önszerveződő közösség az előző évben kapott pénzügyi támogatással<br />
megfelelően elszámolt-e;<br />
b) a támogatásban részesítendő cél megvalósításához – a támogatás<br />
esetleges összegét is figyelembe véve – rendelkezik-e a megfelelő<br />
pénzügyi és egyéb feltételekkel;<br />
c) a támogatásban részesítendő cél eléréséhez az önszerveződő<br />
közösségnek vannak-e más partnerei és egyéb támogatói;<br />
d) a támogatásban részesítendő cél megvalósítása igényli-e az önkormányzat<br />
egyéb támogatását;<br />
e) a támogatásban részesítendő cél megvalósítása pénzügyi támogatás<br />
helyett támogatható-e más, alkalmasabb módon.
A pályázatok elbírálása<br />
(1) A Polgármester a pályázati időszak zárónapját – március 31. illetve<br />
szeptember 30. – illetve a Pályázati önerő és Tartalék Alap esetén a<br />
pályázat benyújtásának napját követő 45. napig gondoskodik a<br />
szakbizottságok indokolással ellátott javaslatait összesítő előterjesztés<br />
elkészítéséről. Az előterjesztést úgy kell elkészíteni, hogy abból a<br />
képviselők számára világos legyen a szakbizottságok véleménye,<br />
javaslata. A Közgyűlés az előterjesztésről a soron következő ülésén<br />
dönt.<br />
(2) A pénzügyi támogatások megállapítása során a Közgyűlés előnyben<br />
részesíti azt a közérdekű feladatot ellátó önszerveződő közösséget, amely a<br />
lakosság különleges törődést igénylő rétegeit célozza meg (például:<br />
fogyatékkal élők, hátrányos szociális helyzetben élők).<br />
(3) A pályázatok elbírálása során a Közgyűlés dönthet úgy is, hogy pénzügyi<br />
támogatás helyett a kért támogatást más formában biztosítja, feltéve, hogy a<br />
támogatás más módja a pályázó által megjelölt cél megvalósításának<br />
támogatására alkalmas és ahhoz az önszerveződő közösség hozzájárul.<br />
(4) A Közgyűlés kedvező elbírálása esetén a pénzügyi támogatás<br />
megállapításáról szóló költségvetési rendeletében meg kell jelölni azt is, hogy<br />
a támogatás felhasználása milyen célra történhet.<br />
9. §<br />
10. §<br />
A támogatásban részesülő önszerveződő közösség a kapott támogatást<br />
csak a Közgyűlés által meghatározott célra használhatja fel.<br />
11. §<br />
(1) Nem részesíthető pénzügyi támogatásban négy naptári év<br />
időtartamban az az önszerveződő közösség<br />
a) amely az előző évben kapott pénzügyi támogatással nem számolt el,<br />
és ezt a Közgyűlés határozatában megállapította;<br />
b) az előző évben kapott támogatást a jóváhagyott céltól eltérően<br />
használta fel.<br />
(2) Nem részesíthető pénzügyi támogatásban kettő naptári év<br />
időtartamban az az önszerveződő közösség, amely az előző évben<br />
kapott pénzügyi támogatással nem megfelelően számolt el, és ezt a<br />
Közgyűlés határozatában megállapította.
IV. FEJEZET<br />
A támogatás kifizetése és felhasználásának elszámolása<br />
12.§<br />
(1)A Közgyűlés által megállapított pénzügyi támogatás folyósítására,<br />
felhasználására és elszámolására vonatkozóan az Önkormányzat a<br />
támogatott önszerveződő közösséggel - jelen rendelet 2. számú<br />
melléklete szerinti – támogatási szerződést köt.<br />
(2)A támogatási szerződés a pénzügyi támogatás odaítéléséről<br />
rendelkező közgyűlési határozat mellékletét képezi.<br />
13. §<br />
(1) Az önszerveződő közösség a kapott támogatás felhasználásáról<br />
köteles elszámolni.<br />
Az elszámolás határideje:<br />
a) a tárgyévet követő év március 31. napjáig;<br />
b) amennyiben a tárgyévet követő évben pénzügyi támogatás iránti<br />
pályázatot nem nyújt be, a tárgyévet követő év május 31. napjáig<br />
(2) Az elszámolás magában foglalja<br />
- a részletes szakmai, tartalmi beszámolót (továbbiakban<br />
szakmai beszámoló),<br />
- a pénzügyi beszámolót és annak mellékleteként a támogatás<br />
összegének felhasználásáról szóló eredeti számlák -<br />
támogatási szerződésben meghatározott módon - hitelesített<br />
másolati példányát (továbbiakban pénzügyi beszámoló).<br />
(3) A szakmai és pénzügyi beszámolót a támogatásra benyújtott<br />
pályázatot véleményező szakbizottsághoz kell benyújtani.<br />
(4) A szakbizottság az elszámolási időszak záró napját - tárgyévet<br />
követő év március 31. illetve május 31. napja - követő 30. napig az<br />
elszámolást ellenőrzi és véleményezi.<br />
(5) A Polgármester az elszámolási időszak zárónapját - tárgyévet<br />
követő év március 31. illetve május 31. napja - követő 45. napig<br />
gondoskodik a tárgyévi elszámolásról alkotott bizottsági<br />
véleményeket összesítő előterjesztés elkészítéséről. Az<br />
előterjesztést úgy kell elkészíteni, hogy abból a képviselők számára<br />
világos legyen a szakbizottságok véleménye, az elszámolások<br />
elfogadásával kapcsolatban tett javaslata. A Közgyűlés az<br />
elszámolások elfogadásáról a soron következő ülésén dönt.
(6) A Polgármesteri Hivatal belső szervezeti egységei a támogatás<br />
felhasználására vonatkozó elszámolást pénzügyileg ellenőrzik. A Hivatal<br />
belső ellenőrzési szervezete a helyszínen is jogosult ellenőrizést<br />
folytatni.<br />
(7) Az elszámolás késedelme, illetve elmaradása esetén az<br />
önszerveződő közösség a támogatási szerződésben meghatározottak<br />
szerint kötbér fizetésére köteles.<br />
Egyéb rendelkezések<br />
14.§<br />
(1) A Közgyűlés által az önszerveződő közösségek részére<br />
megállapított pénzügyi támogatásokról a Polgármesteri Hivatal<br />
Gazdasági Irodája valamint a támogatások odaítélésében érintett belső<br />
szervezeti egység nyilvántartást vezet.<br />
(2) A nyilvántartás tartalmazza a támogatásban részesült szervezetek<br />
megnevezését, nyilvántartási azonosítóját, a támogatás forrását, a<br />
döntési jogkör gyakorlójának megnevezését, az elszámolási<br />
kötelezettség előírását, határidejét, annak teljesítését, továbbá a<br />
támogatás - jelen rendelet szabályainak és a támogatási szerződésben<br />
foglaltaknak - megfelelő felhasználására vonatkozó megállapítást.<br />
15. §<br />
(1) Az önszerveződő közösségek részére megállapított pénzügyi<br />
támogatásokról, valamint a támogatott célokról tájékoztatót kell<br />
közzétenni<br />
a) a Nyíregyházi Napló című újságban, a döntést követően megjelenő<br />
lapszámban,<br />
b) Nyíregyháza város honlapján, a döntést követő 5 napon belül.<br />
A honlapon megjelenő tájékoztató elérhetőségét 5 évig biztosítani kell.<br />
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak szerint tájékoztatót kell közzé<br />
tenni a Közgyűlés azon határozatairól is, amelyekben a megállapított<br />
pénzügyi támogatások felhasználásáról szóló elszámolásokról dönt.<br />
(3) A közzétételről a Jegyző gondoskodik.<br />
16. §<br />
Jelen rendelet 2009. január 1. napján lép hatályba.
1. számú melléklet a 24/2008. (IV.29.) KGY rendelethez<br />
Pályázati Adatlap<br />
önszerveződő közösségek pénzügyi támogatása iránt<br />
Az önszerveződő közösség neve:<br />
Az önszerveződő közösség címe:<br />
A szervezet jogállása:<br />
Képviselőjének neve, címe, telefonszáma, e-mail címe:<br />
A bírósági nyilvántartásba vételéről szóló jogerős végzés száma, kelte:<br />
A nyilvántartott tagok létszáma:<br />
Kért-e az előző évben pénzügyi támogatást?<br />
Az előző évben kapott támogatás összege:<br />
A jelen pályázatban kért támogatás összege:<br />
A kért összeg tervezett felhasználása (célja):<br />
(Felsorolás konkrét meghatározott tevékenységenként) :<br />
Összeg:<br />
1)<br />
2)<br />
3)<br />
Stb.<br />
A tervezett cél megvalósításának egyéb (meglevő) forrásai:<br />
A pályázathoz csatoljuk a következő mellékleteket:<br />
a) az önszerveződő közösség működésének igazolására: az önszerveződő<br />
közösség székhelye szerinti megyei (fővárosi) bíróság által az önszerveződő<br />
közösség hatályos adatairól kiállított 30 napnál nem régebbi kivonatát és az<br />
önszerveződő közösség – képviselője által hitelesített − alapszabályát vagy<br />
működésének egyéb alapdokumentumát;<br />
b) az önszerveződő közösség tárgyévi pénzügyi támogatásra irányuló<br />
kérelmét, amely részletes tájékoztatást tartalmaz különösen az alábbiakról:<br />
Az önszerveződő közösség tárgyévi tervezett céljai, feladatai.<br />
Az önszerveződő közösség tárgyévi tervezett céljaihoz,<br />
feladataihoz kapcsolódó tagdíj, önrész vállalásának tervezett<br />
mértéke.<br />
Az önszerveződő közösség tárgyévi tervezett céljaihoz,<br />
feladataihoz kapcsolódó, más pályázati források, lehetőségek<br />
bemutatása, kiemelése, más pályázati alapokból tervezett<br />
igénylés mértéke.
Az önszerveződő közösség által pályázott összeg tervezett<br />
időbeni felhasználásáról, az Önkormányzattól kért támogatásra<br />
alapított várható költségeket - főbb jogcímenként - részletezve.<br />
Nem az Önkormányzat által meghirdetett pályázat esetén, a<br />
pályázat rövid ismertetését valamint annak eredményessége<br />
esetén a város tekintetében várható haszon valószínűsítését<br />
tartalmazó leírás.<br />
c) az önszerveződő közösség tárgyévet megelőző évi tevékenységérő szóló<br />
tájékoztatót, különös tekintettel a végzett feladatokra, elért eredményekre,<br />
valamint az önszerveződő közösség tárgyévet megelőző – amennyiben ez<br />
nem áll rendelkezésre, az azt megelőző – üzleti évről szóló számviteli<br />
beszámoló egyszerű másolata.<br />
Nyíregyháza, 200................<br />
.................................................................<br />
a szervezet képviselőjének aláírása
2. számú melléklet a 24/2008. (IV.29.) KGY rendelethez<br />
TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS<br />
amely létrejött egyrészről Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Önkormányzata,( 4400. Nyíregyháza, Kossuth tér 1. sz., képviselője:<br />
Csabai Lászlóné polgármester) mint Támogató, másrészről<br />
………………………………….Szervezet,( …..cím, képviselője:…,<br />
Támogatónál vezetett nyilvántartásban rögzített azonosítója:….) mint<br />
Támogatott között alulírott napon és helyen az alábbi feltételekkel:<br />
1) Támogató kötelezettséget vállal arra, hogy a … évi költségvetése<br />
……. terhére ……..- Ft., azaz ……… forint összegű támogatást nyújt<br />
Támogatott részére az Önkormányzat ……… Alapra benyújtott<br />
támogatási kérelme, Támogató Közgyűlésének …/…. (…...) KGY<br />
rendelete, valamint a ….../….(…) számú határozata alapján.<br />
2) Támogató kötelezettséget vállal arra, hogy az 1. pontban<br />
meghatározott<br />
…………Ft.-, azaz ……………..forint összegű támogatást Támogatott<br />
részére Támogatott…….….-nál vezetett ……… számú számlájára<br />
20….. ……. napjáig átutal.<br />
3) Támogatott köteles a támogatás összegét egyéb pénzeszközeitől<br />
elkülönítetten nyilvántartani, valamint a hatályos számviteli, pénzügyi,<br />
adó és egyéb gazdálkodási jogszabályok szerint kezelni, s ezen<br />
szabályokat gazdálkodási tevékenysége során megtartani.<br />
4) Támogatott a támogatás összegét jelen szerződésben foglaltak<br />
szerint 20.... december 31-ig, kizárólag az alábbi célra/célokra<br />
használhatja fel:<br />
…………………………<br />
…………………………<br />
…………………………<br />
5) A 4. pontban foglalt támogatási cél/célok meghiúsulása esetén<br />
Támogatott köteles - 3 munkanapon belül - Támogató Közgyűlését<br />
írásban értesíteni, valamint a támogatás felhasználásának<br />
megszüntetésére azonnali intézkedést tenni, és a támogatás<br />
összegét zároltan kezelni.<br />
Támogatott a támogatási cél/célok meghiúsulása esetén köteles<br />
továbbá a bejelentéstől számított 8 napon belül a támogatás teljes<br />
összegét Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Polgármesteri Hivatal<br />
…………-nál vezetett…………..számú költségvetési elszámolási<br />
számlájára visszafizetni.
6) Amennyiben Támogatott a támogatást nem a jelen támogatási<br />
szerződésben meghatározott célra használja fel, azt a felek<br />
szerződésszegésnek minősítik, melynek alapján Támogatott köteles<br />
a támogatás összegét a folyósítás napjától a visszatérítés napjáig<br />
számított jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő késedelmi<br />
kamattal növelten Támogató költségvetési elszámolási számlájára<br />
visszafizetni.<br />
7) Támogatott a támogatás jogszerű felhasználásáról köteles elszámolni<br />
a) a tárgyévet követő év március 31. napjáig;<br />
b) amennyiben a tárgyévet követő évben pénzügyi támogatás iránti<br />
pályázatot nem nyújt be, a tárgyévet követő év május 31. napjáig.<br />
Támogatott kötelezettséget vállal arra, hogy a szakmai és pénzügyi<br />
beszámolót írásban megküldi Támogatónak.<br />
A szakmai és pénzügyi beszámoló része a jelen támogatási<br />
szerződés mellékletét képező „Elszámolás” című formanyomtatvány,<br />
valamint a támogatás összegének felhasználásáról szóló eredeti<br />
számlák, a kifizetés tényét igazoló bankszámlakivonat, illetve kiadási<br />
pénztárbizonylat – Támogatott által – hitelesített másolati példánya.<br />
Támogatott kötelezettséget vállal arra, hogy az eredeti számlákra<br />
rávezeti Támogató által vezetett nyilvántartásban rögzített<br />
azonosítót, valamint arra, hogy az eredeti számlák másolati<br />
példányait a következő nyilatkozattal hitelesíti: „Az eredetivel<br />
mindenben megegyező másolat, a támogatási összeg más célra nem<br />
lett elszámolva”.<br />
8) Az elszámolás késedelme esetén, Támogatott köteles a<br />
késedelembe esés napjától a szakmai és pénzügyi beszámoló<br />
benyújtásának napjáig a támogatás összege 1% o -nek megfelelő<br />
mértékű napi késedelmi kötbért Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Polgármesteri Hivatal …..-nál vezetett …….számú költségvetési<br />
elszámolási számlájára megfizetni. A késedelmi kötbér mértéke nem<br />
haladhatja meg a támogatás összegének 10%-át.<br />
9) Amennyiben Támogatott a szakmai és pénzügyi beszámoló<br />
benyújtását a 7.) pontban meghatározott határidő lejártát követő 100<br />
napon belül sem teljesíti, az elszámolást a Felek elmaradtnak tekintik<br />
és Támogatott – a késedelmi kötbéren felül – köteles a támogatás<br />
összege 5%-nak megfelelő mértékű meghiúsulási kötbért<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Polgármesteri Hivatal ……..-nál<br />
vezetett ……….számú számlájára megfizetni.<br />
10) Támogató – közgyűlésének a helyi önszerveződő közösségek<br />
pénzügyi támogatásának rendjéről szóló 24/2008.(IV.29.) KGY<br />
rendeletében valamint a részletes pályázati kiírásban foglaltak szerint<br />
– jogosult a szakmai és pénzügyi beszámolót elbírálni.
Támogató tudomásul veszi, hogy Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Polgármesteri Hivatal belső szervezeti egységei a támogatás<br />
felhasználására vonatkozó elszámolást pénzügyileg ellenőrizik, és a<br />
Hivatal belső ellenőrzési szervezete a helyszínen is jogosult<br />
ellenőrzést folytatni.<br />
Támogatott a támogatás összegének felhasználásához köteles az<br />
ellenőrzéshez szükséges adatokat, dokumentumokat az ellenőrzést<br />
végző rendelkezésére bocsátani. A támogatás összegének<br />
felhasználását az Állami Számvevőszék is jogosult vizsgálni.<br />
11) Jelen támogatási szerződésben nem szabályozott kérdésekben felek<br />
magukra nézve a Ptk. Szabályait tekintik irányadónak. Vitás<br />
kérdésekben felek Támogató Közgyűlése előzetes egyeztető<br />
döntését követően a hatáskörrel rendelkező nyíregyházi székhelyű<br />
bíróság illetékességét kötik ki.<br />
12) Jelen támogatási szerződést a felek elolvasás és értelmezés után<br />
jóváhagyólag aláírták.<br />
Nyíregyháza, 200…….<br />
………………………………<br />
Támogató<br />
…………………………….<br />
Támogatott<br />
A támogatási szerződés 1. számú melléklete<br />
_____________________<br />
szervezet neve
E l s z á m o l á s<br />
A 200. .évi önkormányzati támogatás felhasználásáról<br />
A 200.. évi támogatás összege:……………………………Ft<br />
A támogatás összegét a szerződésben meghatározott célra használtuk fel, az<br />
alábbi számlák szerint, melyek másolatait mellékeljük.<br />
Számla<br />
száma<br />
Számla<br />
kelte<br />
Termék,<br />
szolgáltatás<br />
megnevezése<br />
Kifizetés<br />
dátuma<br />
Kifizetés módja<br />
(kp./ átutalás)<br />
Számla bruttó<br />
összege (Ft)<br />
Összesen:<br />
Melléklet:………..db<br />
Nyíregyháza, 200.…………………………..<br />
……….……………………………..<br />
Támogatott szervezet képviselője
9./ napirend: Előterjesztés Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város 2007. évi<br />
Környezetvédelmi Cselekvési Tervében szereplő feladatok<br />
teljesítéséről és a 2008. évre vonatkozó terv jóváhagyására<br />
Előadó: Felbermann Endre Környezetvédelmi tanácsnok<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Felbermann<br />
Endréé a szó.<br />
Felbermann Endre: (Környezetvédelmi tanácsnok) A múlt évben is tárgyaltunk<br />
egy környezetvédelmi cselekvési tervvel kapcsolatos anyagot és akkor olyan<br />
kritikák értek bennünket, hogy másképp kellene tagolni ezt a beszámolót és<br />
ennek megfelelően mi átstrukturáltuk ezt a beszámolót és a különböző<br />
fejezeteket szétbontottuk. Annak megfelelően, hogy akkor az észrevételek hogy<br />
szóltak. Annyit szeretnék elmondani, hogy több forrásból származnak ezek az<br />
anyagok. Részben a cégeink, ahol környezetvédelemmel kapcsolatos feladatokat<br />
végeznek, a Térségi Hulladék-Gazdálkodási Kft. a Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. a Nyírtávhő Kft., a Nyírségvíz Zrt., az ő költségvetésükben a<br />
környezetvédelemmel kapcsolatos feladatokat itt megjelenítettük és minden<br />
évben úgy, hogy bekérjük tőlük a beszámolókat és ezeket a beszámoló<br />
fejezeteket egyenként beépítjük ebbe az anyagba. Ugyancsak a Hivataltól<br />
származó információk, a Vagyongazdálkodási és Városüzemeltetési Irodától a<br />
panelprogrammal kapcsolatos, Nyitás programmal kapcsolatos dolgokról kapunk<br />
információt, és természetesen a Városfejlesztési Irodától átvesszük azokat az<br />
információkat és pénzügyi adatokat, amelyek az ő költségvetésükben<br />
szerepelnek. Gyakorlatilag a környezetvédelmi alap, amelyik legfontosabb eleme<br />
számunkra a beszámolónak, annak a külön fejezetbe való megjelenítése is úgy<br />
szerepel az előterjesztésben, ahogy korábban önök kérték és ennek megfelelően<br />
alakítottuk ki a struktúrát. Amire én szeretném felhívni a figyelmet, hogyha<br />
ezekben számszakilag hibák vannak, ahogy Tormássi Géza is jelezte a<br />
költségvetési beszámolóval kapcsolatban, azokat mi nem ellenőriztük, hisz a<br />
megfelelő irodáktól és a cégeinktől kaptuk ezeket az információkat.<br />
Nyilvánvalóan nem sejthettük azt, hogy esetleg ezek nem passzolnak össze a<br />
költségvetési beszámolóval. Jövőben akkor úgy látszik, hogy ezt is figyelnünk<br />
kell, hogy ezek az adatok megegyeznek-e a beszámolóban szereplő adatokkal.<br />
Én a beszámolóból néhány gondolatot szeretnék kiemelni, amelyre a hangsúlyt<br />
szeretném fordítani. Ezek nem nagy dolgok, legalábbis pénzügyi szempontból<br />
nem nagy dolgok. Szellemi érték szempontjából azt gondolom, hogy nagyon<br />
fontosak. És elsősorban a környezetvédelmi alap felhasználásával függnek<br />
össze. Ezek közül kiemelném a nevelésre, a környezetnevelésre fordított<br />
összegeket. Tehát az iskolák, óvodák környezetnevelési programjait emelném ki<br />
először is, amelyet mi nagyon fontosnak tartunk és játékos formában, vetélkedők<br />
formájában, pályázat formájában igyekszünk fenntartani ezt a rendszert, és<br />
nagyon sikeresek ezek a pályázatok.
Itt a Díszteremben szoktuk az eredményeket megosztani a diákokkal,<br />
gyerekekkel és borzasztóan örülnek mindig ezeknek az eseményeknek. A másik,<br />
egy újdonságra szeretném felhívni a figyelmet. Még nem olyan régen folyik az<br />
úgynevezett elektronikai hulladék begyűjtési akció. Erre a jövőben is szeretnénk<br />
fokozottabban odafigyelni és pénzügyi forrásokat fordítani erre, mert ez ma kezd<br />
egyik éles problémává válni minden városban. Egyre növekszik az elektronikai<br />
termék és ennek az elhelyezése problémát okoz. Próbáltunk kreatívan valamit<br />
kitalálni, hogy legyen valami újdonság is és most arra kérnénk a Testületet, hogy<br />
abban döntsön, a környezetvédelmi alapból kezdjünk meg egy graffiti akciót is, a<br />
falfirkák felszámolásával kapcsolatosan szeretnénk valamit tenni ebben a<br />
városban. Ez egy újdonság lenne, amennyiben a képviselő-testület elfogadja az<br />
ezzel kapcsolatos elképzelésünket. Képzeljük el, hogy a környezetnevelési<br />
akcióinkba be kellene vonni most már a felnőtteket is. Méghozzá úgy, hogy a<br />
gyerekeken keresztül. A felnőtt, a szülő kin keresztül fogható meg? A gyermekein<br />
keresztül. Eddig az általános iskoláknak, az óvodáknak tartottunk ilyen<br />
programokat, ilyen játékos programokat, most szeretnénk családi<br />
rendezvényeket csinálni, hogy a gyerekek hozzák magukkal a két szülőt is és a<br />
szülők játékos formában próbáljanak meg megismerkedni a környezetnevelés<br />
kérdésével és a környezetünk védelmével és ezen keresztül szeretnénk, hogy ha<br />
a felnőttek, akik szerintem szintén rászolgálnak arra, hogy egy kicsit formáljuk a<br />
tudatukat, bekapcsolódnának ezekbe az akciókban. Én ennyit szeretnék kiemelni<br />
és akkor várom az önök észrevételeit, kérdéseit.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Tormássi Géza. Az ülés vezetését átadom<br />
Nagy László alpolgármester úrnak.<br />
Tormássi Géza: (Városüzemeltetési és Közlekedési Bizottság elnöke) Az<br />
anyagot a bizottság megtárgyalta, végül is a jó szándékot látjuk benne, de van<br />
egy olyan érzésem, hogy nem minden vonatkozásban vesszük elég komolyan<br />
ezt a dolgot. Az egyik a számoknak a nem pontos ismerete ebben az anyagban.<br />
A másik, maga a 2007. évnek a tárgyalásánál tervként 5 milliárd 450 millió forint<br />
szerepel, itt tényként 3 milliárd 239 millió a felhasználás. Elviekben, mert<br />
ténylegesen nem tudom. Ezek alapján tárgyaltuk 4. napirendi pontként a<br />
költségvetést, tehát itt a számokat nem tudom igazán összehasonlítani, hogy<br />
most mi az igaz. Egy módosító javaslata lenne a bizottságnak, a 2008. évi<br />
tervben 47-es pontként szerepel a tervben a közvilágítás a szökőkutak,<br />
közintézmények kivilágítása. Ez nem tudni, hogy mennyiben környezetvédelmi,<br />
környezetgazdálkodási kérdés. Úgy tudom, hogy az előterjesztő is akceptálta ezt<br />
a kérdést. Néztük a közutak, hidak fenntartását, de itt bizonyos anyagok<br />
újrahasznosítása alapján létjogosultsága van a pontnak.
Összességében a későbbiekben az a kérése a bizottságnak az előterjesztők<br />
illetve maga az Önkormányzat irányába, hogy ne egy elvi pipával történő<br />
elintézése legyen ennek a kötelező önkormányzati feladatnak azzal, hogy egy<br />
ilyen programot elkészítünk, hanem ténylegesen figyeljünk oda arra is, hogy<br />
mennyit tervezünk ebből, ténylegesen, mennyit használunk fel ezekre a dolgokra<br />
és akkor az anyagot is jóval egzaktabbul és komolyabban lehet későbbiekben<br />
venni. Köszönöm szépen.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Jánócsik Csaba bizottsági<br />
véleményt mond.<br />
Jánócsik Csaba: (Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság elnöke) A<br />
Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság is megtárgyalta ezt a napirendet<br />
és a bizottság alaposan tájékozódott és hosszan szemezgetett az anyagban.<br />
Megállapította, hogy végül is a panelprogramnak az a sajátossága, amivel egyik<br />
évről a másikra áthúzódó tételként jelenik meg, az egy jelentősebb tétel és annak<br />
van egy ilyen hatása, hogy majdnem 1 milliárd forinttal torzítja tulajdonképpen itt<br />
a számadatokat. Mindezek figyelembevételével a bizottság egyhangú<br />
szavazással elfogadta ezt a cselekvési tervet és elfogadásra javasolja.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönjük szépen. Kérdezem, hogy van-e kérdés<br />
az előterjesztéshez? Előterjesztőkhöz? Észrevétel? Palicz György parancsolj.<br />
Palicz György: (képviselő) Mindig nagyon fontosnak tartottam a<br />
környezetvédelmet, de úgy gondolom, hogy ez a terv egy kicsit ilyen<br />
önbecsapás, hogy ha megnézzük elmondhatjuk a végösszegnél, hogy<br />
Nyíregyháza költségvetésének csaknem több mint 10%-át környezetvédelemre<br />
és környezetgazdálkodásra költi. És akkor szerepelnek benne ilyen dolgok most<br />
azon kívül, amit Tormássi Géza elmondott, hogy játszóterek építése<br />
közterületen. Hogy ennek mi a köze a környezetvédelemhez igazából nem tudom<br />
és azzal, hogy a környezetvédelem mellé berakjuk ezt a környezetgazdálkodást,<br />
az lehetőséget ad arra, hogy bele lehessen ilyet rakni, hogy közutak és hidak<br />
fenntartása. Tehát én azt mondom, hogy inkább csináljunk egy tisztán<br />
környezetvédelmi tervet, amiben lehet, hogy egy kisebb összeg fog szerepelni,<br />
nem 4 milliárd forint, legalább nem álltatjuk magunkat, hogy tényleg ilyen<br />
kiadásokra költi az Önkormányzat a költségvetésének a 10%-át, ami jól hangzik,<br />
csak nem mutatkozik meg úgymond eredményekben. Mondom, én nem igazán<br />
tudom elfogadni, hogy a hidak és utak fenntartása az valójában<br />
környezetvédelmi kiadás. Köszönöm szépen.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Az ülés vezetését visszaveszem. Kérdezem,<br />
hogy van-e még kérdés?<br />
Felbermann Endre: (Környezetvédelmi tanácsnok) Azt szeretném elmondani az<br />
elhangzottakra, különösen hogy önbecsapás vagy nem önbecsapás, döntés<br />
kérdése, hogy mi a cselekvési terv tartalma. 2001. decemberben megalkotta –<br />
nem ez a képviselőtestület, hanem az akkori képviselőtestület – a<br />
környezetvédelmi programot, koncepciót és annak alapján a cselekvési tervet.<br />
Tehát a cselekvési tervbe tételesen jóváhagyta a testület, hogy milyen pontokat<br />
és milyen tartalmat kell figyelembe venni. Tehát mi addig, ameddig a<br />
képviselőtestület nem változtatja meg a cselekvési terv tartalmát, pontjait, addig<br />
nem tudunk mást csinálni, mint a cselekvési terv alapján pontról – pontra<br />
végigmegyünk és rögzítjük, hogy ezen a ponton milyen forrás lett felhasználva és<br />
milyen feladatokat végeztünk. Tehát ha ez az igény, hogy szűkítsük és<br />
közvetlenül környezetvédelemmel kapcsolatos dolgokat tegyük csak bele, akkor<br />
vissza kell hoznunk a környezetvédelmi koncepciót átdolgozva azzal, hogy a<br />
cselekvési tervnek a teljes tartalma egy szűkített tartalom lesz és a jövőben<br />
annak megfelelően fogjuk a beszámolót elkészíteni. Ehhez nekem nincs jogom,<br />
egyetlen képviselőnek sem, hogy a közgyűlési koncepciót és az az alapján<br />
felállított cselekvési tervet megváltoztassa tartalmilag. Tehát ha erre igény van,<br />
akkor mi elkészítünk a következő időszakban egy ilyet és akkor megvitatjuk,<br />
hogy melyik legyen a cselekvési terv tartalma. Ha Testület úgy dönt, hogy a<br />
közvilágítás ne legyen benne, a játszóterek ne legyenek benne, az utak ne<br />
legyenek benne, akkor nem fogjuk beletenni. De addig, amíg ez így van, addig<br />
nem tudok mit tenni. Egyébként azt meg kell, hogy jegyezzem, hogy a<br />
környezetvédelem nem egy egzakt tudomány, gyakorlatilag mindennek, amit<br />
teszünk, amit cselekszünk, amit az ember tesz, a környezetre valamilyen<br />
hatással van. Ilyen szempontból minden emberi cselekedet a környezetre<br />
gyakorolt hatásán keresztül bizonyos kárt, vagy hasznot teremt a természetben<br />
és ezáltal bele lehet magyarázni mindenbe, hogy ez környezetvédelem vagy<br />
természetvédelem, vagy környezetgazdálkodás. Az energia, a közvilágítás az<br />
hogyne lenne környezettel kapcsolatos, hisz az a célunk, hogy minél kevesebb<br />
energiát használjunk fel, ennek pedig tudjuk, hogy milyen a környezetre gyakorolt<br />
hatása. Bármilyen energiáról beszélek, mert a villanyáramot is elő kell valamiből<br />
állítani, valamilyen energiaforrásból. Tehát nagyon nehéz ezt megmondani, hogy<br />
valójában kinek van igaza. De ha a Testület úgy dönt, hogy szűkítsük ezt a<br />
dolgot, és közvetlenül a környezetvédelemmel kapcsolatos,<br />
természetvédelemmel kapcsolatos dolgokat írjuk csak be, ehhez joga van és a<br />
jövőben így készül el. Én azt gondolom, hogy ezt kell megfontolni, ha ez a döntés<br />
születik mi szívesen átdolgozzuk. Köszönöm szépen.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Azt javaslom, hogy csak annyit csináljunk,<br />
hogy fogadjuk el ezt a beszámolót és a 2008-as tervet. Felbermann Endrének<br />
meg a szakmának pedig azt javaslom, hogy üljünk le és gondolkodjunk, hogy<br />
átdolgozzuk ezt a cselekvési programot és akkor visszahozzuk. Tormássi Géza<br />
nem hallottam a bizottsági módosító javaslatot.<br />
Tormássi Géza: ( képviselő) A 47-es sort javasoltuk kivenni, de Felbermann<br />
Endre véleménye alapján elméletileg bármi benne maradhat ami a koncepcióban<br />
szerepel. Egy viszont ténylegesen gond, hogy meghatároztunk bizonyos<br />
összegeket a korábbi évben erre és a számok valamilyen módon nem<br />
stimmelnek a tavalyi évi számokkal. Tehát ha lehet azt mondani, hogy<br />
megszavazunk valamit, csak annak a beltartalma az eléggé valótlan. Azok a<br />
sorok amik benne vannak azok valósak, de hogy mi mögötte a valós szám, mire<br />
használtunk és mennyit azt én egyelőre ebből az anyagból nem minden esetben<br />
látom.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Mi a módosító indítványod?<br />
Tormássi Géza: (képviselő) Ezek után, hogy Felbermann Endre elmondta, hogy<br />
végül is a közvilágítás ilyen módon a koncepció alapján benne maradhat,<br />
miközben erre egy fix összeget tervezünk és semmiféle olyan programunk nincs,<br />
amivel mondjuk korszerűsítenénk a közvilágítást, változatlanul fenntartanám a<br />
véleményemet.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen.<br />
Tormássi Géza: (képviselő) Egyébként elfelejtettem mondani, a bizottságnál 5<br />
igen és 5 tartózkodás mellett nem kapott többséget.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérem, aki elfogadja a beszámolót és a 2008-<br />
as programot vagy tervet, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 19 szavazattal, 14 tartózkodás mellett meghozta az alábbi<br />
határozatot.
114/2008. IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város 2007. évi környezetvédelmikörnyezetgazdálkodási<br />
tervében szereplő feladatok teljesítéséről és a 2008. évre vonatkozó terv<br />
jóváhagyásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. Nyíregyháza Környezetvédelmi Programjához készített 2007. évi<br />
környezetvédelmi-környezetgazdálkodási tervének beszámolóját elfogadja<br />
és a 2008. évre vonatkozó tervet jóváhagyja.<br />
2. Utasítja a Környezetvédelemért felelős Tanácsnokot, lássa el a feladatok<br />
végrehajtásának felügyeletét.<br />
Felelős: Felbermann Endre, környezetvédelmi tanácsnok
Melléklet a 114/2008. (IV.28.) számú határozathoz<br />
Környezetvédelmi – környezetgazdálkodási terv<br />
2007. évi beszámoló<br />
Költség [eFt]<br />
Feladat, cél Felelős és együttműködő fél 2007. Év<br />
terv<br />
2007. Év<br />
tény<br />
1<br />
Környezetvédelmi fejlesztés, környezeti<br />
nevelés<br />
Nyíregyháza oktatási intézményeiben oktatási<br />
program bevezetése<br />
Báthory I. laktanya monitoring rendszer<br />
telepítése, illetve környezeti kármentesítése<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
2 Városfejlesztési Iroda 50 000 32 951<br />
3 Borbányai hulladéklerakó tényfeltárása Városfejlesztési Iroda 14 400 8 647<br />
Szelektív hulladékgyűjtő zsák beszerzés Városfejlesztési Iroda<br />
4<br />
(pályázati önerő)<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
20 726 20 794<br />
A szelektív hulladékgyűjtést népszerűsítő<br />
5 Hulladékért virágot akció tavaszi és őszi Városüzemeltetési Kht. 4 000 4 000<br />
szervezése 2-2 héten keresztül<br />
Jósaváros Ungvár stny közterületi<br />
6<br />
rekonstrukciója I. ütem<br />
Városfejlesztési Iroda 343 145 343 135<br />
Biomonitoring rendszer további üzemeltetése,<br />
7<br />
laborvizsgálatok<br />
Városfejlesztési Iroda 3 000 90<br />
8 Fásítási akció<br />
Városüzemeltetési<br />
Kht.Városfejlesztési Iroda<br />
3 000 382<br />
Óvodai, általános iskolai játszóterek<br />
9<br />
rekonstrukciós programja<br />
Városfejlesztési Iroda 5 000 0<br />
10 Ipari park fásított területének éves fenntartása Városfejlesztési Iroda 800 400<br />
Környezetvédelmi Alap célfeladatok<br />
"Környezeti nevelés támogatása" című pályázat<br />
11<br />
kiírása<br />
Városfejlesztési Iroda,<br />
3 000 3 000<br />
Lakossági tájékoztatás, ,média megjelenés PR<br />
tevékenység.<br />
12<br />
700 700<br />
Környezetvédelemhez kapcsolódó ”jeles napok”<br />
Városfejlesztési Iroda,<br />
szervezése, rendezvények<br />
13 Hulladék kommandó működése támogatása<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
E-misszió Egyesület<br />
Közterület -felügyelet<br />
Polgárőrség<br />
Mezőőrök<br />
Rendőrség<br />
500 500
14 Karácsonyfagyűjtő akció megszervezése<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
100 138<br />
15<br />
Általános iskolásoknak meghirdetett<br />
italoskarton-doboz gyűjtő akció megszervezése<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
200 235<br />
16 Lakossági veszélyes hulladék gyűjtő akció.<br />
17 Illegális hulladéklerakatok felszámolása,<br />
18<br />
19<br />
20<br />
Általános iskolások számára vetélkedősorozat<br />
szervezése szelektív hulladékgyűjtés<br />
témakörében, az elkülönítetten történő gyűjtés<br />
gyakorlatának elmélyítése.<br />
A környezetvédelmi világnap alkalmából egy<br />
napos szelektív hulladékgyűjtést szorgalmazó<br />
akció a hulladékudvarban, E-hulladék gyűjtő<br />
lakossági akció<br />
Általános iskolás gyerekeknek szóló pályázat<br />
kiírása a környezetvédelem témakörében.<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
E-misszió Egyesület<br />
Városüzemeltetési KHT.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
Városfejlesztési Iroda,<br />
Környezetvédelmi referens<br />
800 797<br />
1 500 1 189<br />
200 177<br />
21 Kerékpártárolók kihelyezése Városfejlesztési Iroda 2 000 1 995<br />
22 Köztéri virágszobrok készítése Városfejlesztési Iroda 1 500 922<br />
23 Igrice mocsár kezelése, fenntartása<br />
Városfejlesztési Iroda, Felső-<br />
Tisza Alapítvány<br />
1 000 1 000<br />
Környezetgazdálkodás, városüzemeltetés<br />
24 Városszípítő akció Városüzemeltetési Kht. 5 735 0<br />
25 Állategészségügyi feladatok Városüzemeltetési Kht. 52 373 41 183<br />
26 Köztisztasági feladatok Városüzemeltetési Kht. 84 138 147 903<br />
27 Egyéb városüz. Feladatok Városüzemeltetési Kht. 28 850 23 567<br />
28 Zöldfelület fenntartás Városüzemeltetési Kht. 322 611 239 211<br />
29 Játszótéri berendezések beszerzése Városüzemeltetési Kht. 30 383 0<br />
30 Belvízelvezetés Városüzemeltetési Kht. 229 756 139 439<br />
31 Település vízellátás Városüzemeltetési Kht. 21 634 16 199<br />
32 Közvilágítás, szökőkutak közint. kivit. Városüzemeltetési Kht. 383 472 300 000<br />
33 Intézményi világítás korszerűsítés Városüzemeltetési Kht. 321 842 217 700<br />
34 Közutak, hidak fenntartása Városüzemeltetési Kht. 830 918 346 423<br />
35 Játszóterek építése közterületeken Városfejlesztési Iroda 15 000 0<br />
36 Utcai szemétszelencék telepítése, pótlása Városfejlesztési Iroda 1 200 1 186<br />
37 Szelektív hulladékgyűjtés PR (Norvég Alap)<br />
Városüzemeltetési Kht.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
13 500 0<br />
Energiagazdálkodás, fejlesztés<br />
38<br />
Panel pályázatok beadása, lebonyolítása a<br />
lakóépületek energiatakarékos felújításának<br />
támogatása<br />
Vagyongazdálkodási és<br />
Üzemeltetési Iroda<br />
200<br />
300<br />
2 084 952 1 103 248<br />
39 „Nyitás” Program Nyírtávhő Kft. 30 000 28 758<br />
40 Távfűtési alapvezetékek rekonstrukciója Nyírtávhő Kft. 19 000 22 144<br />
Integrált minőség- és környezetirányítási<br />
41<br />
rendszer működtetése<br />
Nyírtávhő Kft. 3 500 2 896
Önkormányzati intézmények energetikai auditja<br />
42<br />
és hatékonyság javító beruházás<br />
Nyírtávhő Kft. 15 500 23 192<br />
Vízgazdálkodás, fejlesztés<br />
Alsóbadur, Lóczibokor, Mandabokor,<br />
43 Kordovánbokor, Bálintbokor ivóvízhálózat Városfejlesztési Iroda 2 800 770<br />
építése<br />
Nyíregyháza és térsége szennyvízelvezetési és<br />
Városfejlesztési Iroda,<br />
44 tisztítási program megvalósítása (Kohéziós<br />
Nyírségvíz zrt<br />
alap)<br />
497 000 164 190<br />
Hatósági, ellenőri feladatok<br />
Környezetszennyező, illegális tevékenységek<br />
Jegyző<br />
45 bejelentésének kivizsgálása a szükséges<br />
Hatósági és Építésügyi Iroda<br />
hatósági intézkedés megtétele<br />
Parlagfűvel kapcsolatos lakossági bejelentések Városüzemeltetési Kht.,<br />
46<br />
kivizsgálása, intézkedések<br />
Közterület felügyelet<br />
A roncsautók elszállításával kapcsolatos<br />
47 önkormányzati rendelet jogharmonizálása, a Közterület - Felügyelet<br />
város megtisztítása a roncsautóktól<br />
A kötelező hulladékszállítási közszolgáltatás<br />
48<br />
igénybevételének ellenőrzésre<br />
Közterület - Felügyelet<br />
Folyékony hulladék szállító gépjárművek<br />
49<br />
ellenőrzése<br />
Közterület - Felügyelet<br />
Ö s s z e s e n : 5 450 235 3 239 061
Környezetvédelmi- Környezetgazdálkodási Cselekvési Terv<br />
Beszámoló a 2007. évről<br />
Környezetvédelmi fejlesztés, környezeti nevelés<br />
1. Nyíregyháza oktatási intézményeiben oktatási program bevezetése<br />
A 2007/2008-as évben is folytatódott Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Önkormányzata és a Városüzemeltetési KHT. szelektív hulladékgyűjtést<br />
népszerűsítő oktatóprogramja, amelynek keretében a Városüzemeltetési KHT.<br />
munkatársai 8 általános iskolában tartották meg szemléletformáló előadásaikat.<br />
A 2007/2008. tanévtől 2 óvoda is csatlakozott a szelektív hulladékgyűjtés<br />
ösztönzését célzó programhoz, ahol az óvodapedagógusok kaptak tájékoztatást<br />
a szelektív hulladékgyűjtésről.<br />
2. Báthory laktanya területén a környezeti kármentesítés műszaki<br />
beavatkozás folyamatban van. 2007. év tavaszán lefolytatott közbeszerzést<br />
követően a nyertes Báthory 2007. Konzorcium megkezdte a területen lévő<br />
szennyezett talaj kitermelését, szennyeződés mentesítését, földalatti olajtartályok<br />
eltávolítását. A munka végzésével egyidejűleg megkértük a Felső-Tisza-vidéki<br />
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőségtől a korábbi<br />
műszaki terv módosítását, melyet a hatóság jóváhagyott. A terület<br />
kármentesítése várhatóan 2009. áprilisáig tart.<br />
A konzorcium a megbízási szerződésben vállalt szakaszfeladatokat határidőre<br />
elvégezte, a részszámla év végén teljesítve lett.<br />
3. Nyíregyházán a borbányai volt hulladéklerakó területére vonatkozó<br />
tényfeltárási terv elkészült és a tényfeltárási záródokumentáció határidőre<br />
benyújtásra került a Felső-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és<br />
Vízügyi Felügyelőség részére. A Felügyelőség a tényfeltárási dokumentációra<br />
vonatkozóan hiánypótlást kért, amelyhez további vizsgálatok váltak szükségessé.<br />
A munkafolyamat a hiánypótlás miatt áthúzódott a 2008. évre.<br />
4. Szelektív hulladékgyűjtő zsák beszerzés (2006. évi DEC-TEHU) pályázati<br />
támogatással megvalósuló pályázati projekt befejeződött, a program keretében<br />
beszerzett szelektív hulladékgyűjtésre használatos zsákok szétosztása a<br />
lakosság körében megtörtént a város családiházas övezeteiben.
5. A szelektív hulladékgyűjtést népszerűsítő Hulladékért virágot akció<br />
Az előző évhez hasonlón a Városüzemeltetési KHT. a 2007. évben is két<br />
alkalommal hirdette meg a „Hulladékért virágot” akciót, mely során a lakosságtól<br />
átvett, elkülönítetten gyűjtött papír, műanyag, fém és üveg hulladékért, valamint<br />
italoskarton dobozokért komposztot, vagy utalványt adtak a Városüzemeltetési<br />
KHT. munkatársai, mely utalványok beválthatóak voltak a KHT.- nál, a Tulipa Kft<br />
üzleteiben, az Aquarius élményfürdőben.<br />
Tavaszi akció: 2007. március 5. – március 14. e között. Az akció 10 átvevőhelyen<br />
összesen több mint 175 t papírt 30 t üveget, 4 t fémet és 12,5 t műanyagot és 64<br />
kg italoskarton dobozt adott át közel 2000 lakos.<br />
Őszi akció: 2007. szeptember 17. – szeptember 29. a Hulladékudvarban<br />
összesen 85 t papírt, 5 t műanyagot, 7 t üveget és 600 kg fémet adott át 1008 fő.<br />
6. Jósaváros, Ungvár stny közterületi rekonstrukció<br />
Pénzügyi adatok:<br />
- 90 %-os támogatással megvalósult beruházás<br />
- kivitelezésre szerződött összeg bruttó 343,144,898,- Ft<br />
Kivitelezés:<br />
1.) Közművek:<br />
Közvilágítás felszámolás 350 fm; új közvilágítás 718 fm,<br />
Csapadékvíz elvezetés 1300 fm<br />
Csapadékcsatorna bontás 225 fm<br />
Vízvezeték új 132 fm; vízvezeték bontás 85 fm; vízvezeték átépítés 200 fm;<br />
tűzcsap kihelyezés 2 db<br />
Gázvezeték bontás 113 fm; új vezeték 203 fm<br />
Elektromos vezeték bontása 175 fm, új vezeték építése 168 fm<br />
Kábel TV áthelyezés 100 fm<br />
2.) Burkolatok:<br />
Burkolatbontás 5675 m2; új burkolat 4616 m2<br />
3.) Látványpatak:<br />
Látványpatak vízfelülete 335 m2
4.) Zöldfelület:<br />
Megszüntetett zöldfelület (kiemelt raszterek) 1441 m2<br />
Új gyepfelület megerősített ráccsal 1840 m2<br />
Megmaradó és felújításra került zöldfelület 597 m2<br />
Új cserjefelület 357 m2 (=2884 db)<br />
Virágfelület (évelő) 705 m2 (=997 db)<br />
Zöldfelület a munkaterületen összesen 3499 m2<br />
ZÖLDFELÜLET VÁLTOZÁSA 242,8%<br />
Kivágott fa 13 db<br />
Őszi fapótlás 38 db<br />
A zöldfelület öntözőhálózattal ellátva (csöpögtető + szórófejes)<br />
Megjegyzés:<br />
- a területen az Unió előírásainak megfelelő nyilvános WC készült<br />
- a fedett sétány alatt zárható közösségi helyiség (kiállítás, stb.)<br />
7. Biomonitoring rendszer további üzemeltetése<br />
A rendszeren belül a fás növényzet ültetésén túl elkészült a város 2007. évi<br />
légszennyezettségi térképe.<br />
8. Fásítási akció<br />
Az akción + a biomonitorig programon belül 206 db. túlkoros fa elültetésére került<br />
sor. (Pl: Ügyészség parkolója; Krúdy-ház; Arany J. utca; Városháza előtt, stb.)<br />
A fásítási akción belül a Deák F. utca páros oldalán az úttest és járda közötti,<br />
magasra halmozódott földsáv elbontása és termőfölddel történő pótlása történt<br />
meg. A munkák után megkezdődött egy új, egységes fasor (túlkoros gömbakác)<br />
telepítése. Új ültetések az Érkertben (ANNO étterem és Marika fagyizó mellett),<br />
az Nyíregyházi Főiskola Eötvös József Gyakorló Általános Iskola udvarának<br />
Ungvár stny. felőli kerítése mellett, illetve pótlások (a Michelin háta mögötti<br />
véderdő önkormányzati tulajdonú területén a nyárfákat) történtek az<br />
előirányzatból.<br />
9. Óvodai, általános iskolai játszószerek rekonstrukciós programja<br />
Az elmúlt évben az óvodák udvarán található játszószerek felülvizsgálata, a<br />
közvetlen balesetveszélyt megszüntetése, illetve a gazdaságosan nem javítható<br />
játszószerek elbontása, néhány játszószer pótlása megtörtént. Az általános<br />
iskolai játszószerek rekonstrukciós programjában ugyanez a program folytatódik<br />
az általános iskolákban. A kivitelező kiválasztásához szükséges közbeszerzési<br />
eljárás lezárult. A Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság döntése<br />
alapján a kivitelezést áthúzódó munkában, ez év tavaszáig kell elvégezni.
10. Az Ipari Park fásított területének fenntartását a Városüzemeltetési Kht.<br />
elvégezte (pótlás, a meglévő fák locsolása, tányérozása, növényvédelme,<br />
kaszálás).<br />
Környezetvédelmi Alap célfeladatok<br />
11. Környezeti nevelés támogatása címü pályázati kiírás keretében<br />
eszközbeszerzésre, környezetvédelmi programok megvalósítására hírdettünk<br />
pályázatot általános iskolák és non-profit szervezetek körében 2007 év őszén.<br />
A pályázati keretösszegből 21 db pályázatot tudtunk támogatni. A pályázatok<br />
megvalósítása, a támogatási összegek kifizetése, a pályázat elszámolása 2008<br />
évi feladat lesz.<br />
12. Lakossági tájékoztatás, média megjelenés, PR, környezetvédelmi jeles<br />
napok<br />
A környezetvédelmi beruházásokról, programokról, akciókról, aktualitásokról a<br />
lakosság széles körű folyamatos tájékoztatást kapott az írott sajtón és az egyéb<br />
médiákon keresztül.<br />
A környezetvédelmi jeles napok rendezvényeiről tájékoztattuk a lakosságot. pl.<br />
Autómentes nap, környezetvédelmi világnap, takarítási világnap, föld napja,stb.<br />
13. Hulladék kommandó működésének támogatása<br />
Továbbra is meghatározó a Közterület-Felügyelet tevékenysége a Hulladékkommandó<br />
munkájában. 2007-ben 58 esetben intézkedtünk illegális<br />
szemétlerakás miatt, ebből 12 esetben tetten értük, vagy felderítettük az<br />
elkövetőt.<br />
14. Karácsonyfagyűjtő akció megszervezése<br />
2007. január 8.-a és január 20.-a között Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Önkormányzata és a Városüzemeltetési KHT. nyereményakciót hirdetett a<br />
hulladékká vált karácsonyfák begyűjtésre „Karácsonyfa gyűjtés értékes<br />
ajándékokért” elnevezéssel. Az akció keretében 617 fenyőfát szállított be 232<br />
lakó a Hulladékudvarba.<br />
A gyűjtés két hete alatt minden egyes fáért 1 nyereményszelvényt kaptak a<br />
lakosok, amelyek közül az akciót lezáró sorsoláson - január 20.-án – 10 db került<br />
kihúzásra.<br />
Az akció kiemelt célja a fahulladék visszagyűjtése mellett a helyszínt biztosító<br />
Korányi F. u. 3. sz. alatt található Hulladékudvar népszerűsítése volt.
15. Általános iskolásoknak meghirdetett italoskarton doboz gyűjtő akció<br />
megszervezése<br />
Többféle versenyt valósítunk meg ezen a kiíráson belül.<br />
Egyrészt 2007. decemberétől általános iskolai diákoknak, valamint óvodásoknak<br />
hirdetünk meg italoskarton doboz gyűjtést, másrészt általános iskolásoknak fém<br />
csomagolási hulladék gyűjtést. Az akcióban, amelynek alapvető célja a<br />
gyermekek szelektív hulladékgyűjtésre való nevelése és ösztönzése, az iskolák<br />
2008. március végéig gyűjthetik az italos kartondobozokat.<br />
A felhívásokra 13 vállalkozó szellemű és a környezettudatos nevelés mellett<br />
elkötelezett iskola ás 18 óvoda válaszolt, akik az eddigi tapasztalatok alapján<br />
lelkesen vetették bele magukat a gyűjtésbe.<br />
16. Lakossági veszélyes hulladékgyűjtő akció<br />
Az akció célja a veszélyes hulladékok környezetkárosító hatásának<br />
megakadályozása, valamint kommunális hulladékkal való keveredésének<br />
megelőzése.<br />
A 2007. évben két alkalommal adhatták le a városlakók térítésmentesen a<br />
háztartásokban keletkező veszélyes hulladékokat Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú<br />
Város Önkormányzata, a Városüzemeltetési KHT., valamint egy alkalommal az<br />
E-misszió Természet– és Környezetvédelmi Egyesület közös szervezésében<br />
meghirdetett akciója során.<br />
2007. június 9.-én szombaton, 10 helyszínen 3468 kg veszélyes hulladék gyűlt<br />
össze.<br />
2007. október 13.-án 3037 kg veszélyes hulladékot adtak át a lakók 10<br />
helyszínen.<br />
Az összegyűjtött hulladékokat a Városüzemeltetési KHT. munkatársai az Oros<br />
Szállási u. 72 sz. alatti Regionális Hulladékkezelő telepre szállították, ahonnan<br />
átmeneti tárolás után elszállításra kerültek végleges ártalmatlanítási helyükre.<br />
17. Illegális hulladék felszámolása<br />
A Városüzemeltetési KHT., Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata, az<br />
önkormányzati választókerületek képviselői, Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú<br />
Város Polgármesteri Hivatal - Közterület Felügyelete, valamint az E – misszió<br />
Természet- és Környezetvédelmi Egyesület a Takarítási Világnap alkalmából,<br />
2007. szeptember 15.-én 240 nyíregyházi városlakóval közösen 20 helyszínen<br />
végzett gyommentesítést, szemétszedést, valamint illegális hulladéklerakat<br />
felszámolást.<br />
A pár órás takarítás során összesen 108 m 3 (22, 7 tonna) hulladék gyűlt össze.<br />
A helyszínek megjelölése és a lakók mozgósítása a jelentkező önkormányzati<br />
képviselők közreműködésével valósult meg.
Ezen kívül a Lőtér u. környékén is végeztük a szabálytalan lerakatok<br />
felszámolását, ahonnan munkagépekkel 386 t hulladék elszállítása és<br />
ártalmatlanítása történt meg.<br />
18. Általános iskolások számára vetélkedősorozat szervezése a szelektív<br />
hulladékgyűjtés témakörében, az elkülönítetten történő gyűjtés<br />
gyakorlatának elmélyítése<br />
A szelektív hulladékgyűjtés ismereteinek mélyítése volt a célja a 2007. október 1-<br />
2-án megrendezett 2. „Válogatós válogatott” elnevezésű játékos versenynek. A<br />
vetélkedő a Városüzemeltetési KHT, Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Önkormányzata és az ÖKO – Pannon Kht. közös együttműködésének<br />
eredményeként jött létre, most második alkalommal.<br />
Nyíregyháza város 20 általános iskolájának 630 tanulója a Kossuth téren<br />
mérhette össze tudását csapatokban 2 napon keresztül.<br />
A gyerekek a versengés során egyrészt gyakorlati tapasztalatokra, másrészt<br />
értékes nyereményekre is szert tehettek. Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Önkormányzata és a Városüzemeltetési KHT. évfolyamonként díjazta a legjobb<br />
csapatokat. Az eredményhirdetésre és a díjak ünnepélyes átadására 2007.<br />
október 5.-én került sor a Polgármesteri Hivatal Krúdy termében.<br />
19. A környezetvédelmi világnap alkalmából egy napos szelektív<br />
hulladékgyűjtést szorgalmazó akció a Hulladékudvarban. E-hulladék gyűjtő<br />
lakossági akció<br />
A környezetvédelmi világnap alkalmából 1 napos akciót hirdetett meg az ÖKO-<br />
Pannon Kht., az Electro-Coord Magyarország Kht. a Városüzemeltetési KHT., és<br />
a ReProduct Kft., „Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzatának<br />
Környezetvédelmi Alapja támogatásával”.<br />
Az akció kedvező fogadtatását mutatja, hogy 188 lakó érezte úgy, hogy a<br />
szelektív hulladékgyűjtés segítségével tesz egy lépést környezetünk<br />
megóvásáért a környezetvédelmi világnapon is.<br />
Szorgalmukért és a szelektíven gyűjtött újrahasznosításra alkalmas csomagolási<br />
és elektronikai hulladékukat, jelképes ajándékot kaptak az akció helyszínéül<br />
szolgáló a Korányi F. u. 3. sz. alatt található Hulladékudvarban.<br />
20. Általános iskolás gyerekeknek szóló pályázat kiírása környezetvédelmi<br />
témakörben<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata és a Városüzemeltetési KHT.<br />
2007. novemberében pályázati felhívásokat hirdetett meg a város közigazgatási<br />
területén működő valamennyi alapfokú oktatási intézmény tanulója számára<br />
környezetvédelmi témákban.<br />
A pályázatok beadási határideje 2008. május 5.
21. kerékpártárolók kihelyezése<br />
A kerékpáros közlekedés feltételeinek javítására, a lakosság kiszolgálására 21db<br />
kovácsoltvas kerépártárolót helyeztünk ki az alábbi helyszíneken:<br />
- Bessenyei tér 2db<br />
- Benczúr tér 2db<br />
- Zrínyi ilona u 1db<br />
- Hősök tere 1db<br />
- Október 23. tér 2db<br />
- Nyírfa tér 1db<br />
- Szabadság tér 2db<br />
- Sóstói u. 3db<br />
- Állatpark bejárata 1db<br />
- Sóstói játszótér 1db<br />
- Sóstó Svájcilak 1db<br />
- Sóstó Élményfürdő 2db<br />
- Zelk Z. Iskola előtt 1db<br />
- Sóstó Strandfürdő 2db<br />
22. köztéri virágszobrok készítése<br />
A környezetvédelmi világnap alkalmával a Kossuth téren köztéri virágszobrot<br />
helyeztünk el.<br />
23. Igrice mocsár kezelése fenntartása<br />
Az Igrice mocsár kezelését, fenntartását , kaszálását a Felső –Tisza Alapítvány<br />
végezte el az éves megbízási szerződés és kezelési tervnek megfelelően.<br />
Környezetgazdálkodás, városüzemeltetés<br />
28. 24. 29. Zöldfelület fenntartás, Városszépítő akció, Játszótéri<br />
berendezések beszerzése<br />
Zöldfelület fenntartás:<br />
2006. évhez viszonyítva a 2007. évre biztosított keretösszeg bruttó 800 eFt-al<br />
több, ami nem fedezi a 6%-os infláció mértékét sem.<br />
Hatékonyabb munkaszervezéssel, illetve városi virágfelületek csökkentésével<br />
viszont meg tudtuk őrizni a parkfenntartás eddig megszokott gondozottsági<br />
színvonalát.<br />
Az utcai sor és parki fák fenntartására (kivágás, tuskózás, gallyazás) 2007.<br />
évben kapott keretösszeg nem bizonyult elegendőnek. Az elöregedett fasorok<br />
ifjítása illetve cseréje egyre sürgetőbb feladat.<br />
2007. évben a parkerdő fenntartását főleg saját erőből oldottuk meg, így a Sóstó<br />
melegstranddal szemben lévő kilátó teljes felújítását is elvégeztük, de sajnos<br />
zöldfelület felújítást -fedezet hiányában- nem tudtunk kivitelezni.
Játszóterek építése – mivel beruházás jellegű feladat – átkerült az Önkormányzat<br />
hatáskörébe.<br />
Ugyanígy a fásítási akció keretösszege is a Városfejlesztési Irodánál maradt.<br />
25. Állategészségügyi feladatok<br />
Feladataink közé tartozik Nyíregyháza város közigazgatási határán belül<br />
közterületen található állati hulladék és melléktermékek begyűjtése, kóbor ebek<br />
befogása, ezek ártalmatlanná tétele.<br />
Gyepmesteri telep tevékenységei körében az alábbi feladatokat láttuk el:<br />
- Elszállított veszélyes hulladék mennyisége: 50.274 kg<br />
- Összaltatás (eb, macska): 717 db<br />
Egyre jobb a kapcsolat az Állatbarát Alapítvánnyal, közösen figyelemmel kísérjük<br />
az állatvédelmi törvények betartását, betartatását, minden segítséget megadunk<br />
a Gyepmesteri telepen elhelyezett, befogott állatok gazdára találásához,<br />
ivartalanítási akcióhoz anyagilag is hozzájárultunk: 438,5 eFt<br />
Folyamatosan kapcsolatban vagyunk a médiával melynek, köszönhetően egyre<br />
több városlakó ismerte meg a Gyepmesteri telepet. Lehetőséget biztosítunk az<br />
állatok akár többszöri- megtekintésére, ennek következtében a tavalyi évben<br />
gazdára talált 72 db egészséges, jámbor eb.<br />
- Ebrendészeink 136 esetben tettek bejelentést a Polgármesteri Hivatalnak -<br />
feljelentés továbbításra- be nem oltott eb miatt, ennek feldolgozása egész évben<br />
folyamatos munkát igényel.<br />
- Szunyogirtásra 9.945 eFt, kullancsirtásra 2.400 eFt, rágcsálóirtásra 2.229 eFt<br />
összeget költöttünk, melyeket a város különböző területein, Nyíregyháza<br />
közigazgatási határán belül végeztük. A turisták által látogatott frekventált helyek<br />
pótlólagos irtására a Magyar Turizmus Rt-től nyert 2.000 eFt összeget is<br />
felhasználtuk.<br />
Évente több alkalommal -városrészenként- közös eb befogási akciót tartottunk a<br />
Közterület-Felügyelettel, melynek következtében a kóborló ebek számát<br />
rendszeresen csökkentettük.<br />
26. Köztisztasági feladatok<br />
2007. évben a téli síktalanítási feladatok végzésére a keretösszeg elegendőnek<br />
bizonyult az enyhe tél miatt, viszont halaszthatatlan igény merült fel egy több<br />
funkciót ellátó nagy teljesítményű hószolgálati toló – szórógép beszerzésére.<br />
A városi takarításokra biztosított keretösszeg nem fedezi Nyíregyháza<br />
belvárosában rendszeresen megtartott rendezvények utáni takarítást, melyre<br />
2008. évben külön keretösszeget tervezünk igényelni.<br />
2007 évben a város köztisztasági állapota elfogadható volt, de gondot okozott az<br />
utak mentén elhelyezett hulladék-tárolóedények mellett hagyott<br />
kommunálisszemét feltakarítása.
27. Egyéb városüzemeltetési feladatok<br />
Parlagfűvel kapcsolatos lakossági bejelentések, Hulladék Kommandó<br />
működésének támogatása<br />
Áprilistól szeptember végéig folyamatos közös járőrözésben vettünk részt a<br />
Hulladék Kommandóban. Az illegálisan lerakott hulladékokat minden esetben<br />
átvizsgáltuk, szükség esetén átadtuk további eljárás lefolytatására a Közterület<br />
Felügyeletnek. A mezőőri szolgálat 46 esetben szólította fel az elhagyott hulladék<br />
tulajdonosát hulladéka elszállítására, az elszállítást minden alkalommal a<br />
helyszínen ellenőriztük.<br />
A közterületi bútorok telepítése 2007 évben az Önkormányzat Városfejlesztési<br />
irodájához került. Az illegális szemétlerakatok felszámolása egész évben<br />
folyamatos volt, melynek során közel 2.000 m 3 hulladékot szállítottunk el és a<br />
lerakatok helyére szemételhelyezést, tiltó táblát helyeztünk, valamint<br />
megfigyelési és ellenőrzési rendszert helyeztünk ki.<br />
Folyamatosan üzemeltettük a Nyíregyháza, Hősök terén lévő illemhelyet, nyári<br />
időszakban Bujtoson valamint Jósaváros Ungvár sétányon lévő illemhelyet, 2 db<br />
mobil WC–t helyeztünk el Sóstó játszótér, valamint Kossuth u. buszmegálló<br />
közelében.<br />
Illemhelyek üzemeltetésénél lakossági igény merült fel nagyobb forgalmú<br />
játszóterek mobil illemhelyek elhelyezésére, mely terveinkben szerepel, de a<br />
keretösszeg sajnos a 2007. évi szinten maradt.<br />
Idén lehetőségünk van a városszépítő akció folytatására, melynek során<br />
tavasszal ellenőrzött és szervezet módon földet és fűmagot, ősszel<br />
növényanyagot biztosítunk a jogosan kérelmező városlakók részére.<br />
30. Belvízelvezetés<br />
Belvízelvezető csatornák és szivárgók kaszálása, a folyási akadályok<br />
megszüntetése közhasznú foglalkoztatás bevonásával folyamatosan biztosítva<br />
volt. A karbantartás során biztosítani tudtuk a szabad vízelfolyást, és ezzel<br />
egyúttal az allergén növények pl.: parlagfű irtását is.<br />
31. Település vízellátás<br />
A város 752 db ejektoros kúttal, 33 db ivókúttal, 6 db mélyfúrású kúttal és 1 db<br />
diszkúttal rendelkezett.<br />
Kiemelt feladat volt több száz ejektoros kút elzárása, üzemen kívül helyezése. A<br />
kutak elzárása -hat hónap előkésztő munka után-, október 15-ig került<br />
végrehajtásra. Lakossági, illetve képviselők kérésére, 34 db kút ismételten<br />
üzembe helyezésre került 2007 év végére. A város 390 db üzemelő és 362 db<br />
elzárt kúttal rendelkezik. A kutak karbantartását a Nyírségvíz Zrt. végezte.
A 6 db mélyfúrású kút közül egy kút le van zárva, a többi üzemel és kiszolgálja<br />
az adott körzet lakóit.<br />
Az ivókutak játszótereken, parkokban vannak elhelyezve, szolgálják a pihenő,<br />
játszó állampolgárok ivóvíz igényét.<br />
32. Közvilágítás, szökőkutak közintézmények kivitelezése<br />
A közvilágítási naptár szerint biztosítottuk a város közvilágítását. Negyedévente<br />
komplex ellenőrzést hajtottunk végre. Fogadtuk a hibákkal kapcsolatos lakossági<br />
bejelentéseket, intézkedtünk azok kijavítására. A hibák kijavítása az E-ON<br />
rendszer lehetőségeit figyelembe véve 2-3 hetet vett igénybe. Az ellenőrzés<br />
tapasztalatai alapján, megállapítható, hogy a város közvilágítása rendben van,<br />
kábelhibák és egyedi lámpatestek hibái együttesen nem érték el az 5%-ot.<br />
A 2007. év és megelőző évek jogos fejlesztési igényeit, csak minimálisan tudtuk<br />
teljesíteni, a rendelkezésre álló pénzügyi lehetőségek miatt. Felszerelésre került<br />
54 db lámpatest.<br />
33. Intézményi világításkorszerűsítés<br />
Intézményeknél az önkormányzati felújításokon kívül, korszerűsítésre nem került<br />
sor. Folyamatosan biztosítottuk az intézményeknél felmerült előző évi<br />
fejlesztésekből fakadó garanciális javításokat, valamint az egyedi<br />
meghibásodások elhárítását.<br />
34. Közutak, hidak fenntartása<br />
Az év folyamán INERT beton és aszfalt hulladékból 80 e m 2 útalapot, stabilizált<br />
utat építettünk a város külterületein, ez által a bontások során keletkezett<br />
hulladékok hasznosan kerültek felhasználásra, és egyben biztosítani tudtuk az<br />
érintett földutak járhatóságát.<br />
35. A közterületi játszóterek építésére és felújítására megtörtént a helyszínek<br />
kiválasztása. A Kossuth-Dob-Rákóczi-Vasvári utcák által határolt területen lévő<br />
játszótéren túl Butykán a művelődési ház udvarán, illetve Oroson a Herman Ottó<br />
Tagintézmény udvarán újjáépítésre kerülnek a játszóterek. A Városfejlesztési és<br />
Környezetvédelmi Bizottság döntése alapján a kivitelezést áthúzódó munkában,<br />
2008. év tavaszáig kellett elvégezni.<br />
36. Utcai szemétszelencék telepítése, pótlása<br />
80 db hagyományos (zöld henger) alakú szemétszelencét pótoltunk a<br />
természetes elhasználódás és sajnos a vandalizmus miatt.<br />
37. Szelektív hulladékgyűjtés PR ( Norvég Alap )<br />
A pályázatot a Városüzemeltetési Kht. benyújtotta, 2008 évi döntés alapján a<br />
pályázatot nem támogatták.
Energiagazdálkodás, fejlesztés<br />
38. Panel program<br />
A 2007-es évben is folytatódott az iparosított technológiájú épületek<br />
pályázatainak megvalósítása.<br />
2007.12.30-ig 139 épület (5628 lakás) nyertes pályázatából 110 épület (4401<br />
lakás) felújítása fejeződött be.<br />
2007. január 1.-én 51 épület (2114 lakás) felújítása volt folyamatban. Ebből 17<br />
idei indítású. Az év végére befejezésre és pénzügyi lezárásra került 21 projekt.<br />
A felújításokra eddig 1.103.248 eFt bruttó kifizetés történt, ehhez 457.278 eFt<br />
állami támogatást kaptunk. A lakosságtól 369.666 eFt pénzeszközt vettünk át,<br />
míg az önkormányzati támogatáshoz 302.863 eFt Panel Plussz Hitelt vettünk<br />
igénybe. A teljes önkormányzati tehervállalás 351.911 eFt volt.<br />
39. „NYITÁS” Program<br />
A „NYITÁS” programnak nevezett szekunder oldali rekonstrukcióval lehetőséget<br />
biztosítunk fogyasztóink számára a hőfelhasználással arányos díjfizetésre. A<br />
távfűtéssel ellátott 15.625 lakásból 2007-ben 297 csatlakozott programunkhoz,<br />
így már több mint 13.421 lakásban valósulhat meg az energia – és<br />
költségtakarékos fűtés. A „NYÍTÁS” programra jelentkező lakóközösségeknél az<br />
elvégzendő rekonstrukciós munkák keretében a primer oldali technológiai<br />
kapcsolás átalakításán kívül fűtési körönként korszerű szabályozó szelvények és<br />
berendezések beépítése történik, amellyel alkalmassá válnak a hőközpontok a<br />
telemechanikai rendszerbe történő bevonásra, valamint a gazdaságosabb<br />
üzemeltetésre. A technológiai kapcsolások átalakítása, valamint a szabályzó<br />
szerelvények beépítése – eltérő műszaki tartalommal – a primer oldali változó<br />
térfogatáramú kapcsolás kialakítását jelenti.<br />
A rekonstrukcióra szánt hőközpontok címeit az alábbi táblázat tartalmazza.<br />
Sorszám Hőközpontok Ellátott lakások címei<br />
címei<br />
1. Mező u. 9. Mező u. 9<br />
2. Mező u. 5-7. Mező u. 5-7<br />
3. Ungvár stny 29/a<br />
Eperjes u. 10-16;<br />
Ungvár stny. 29-35.<br />
4. Toldi u. 60. Toldi u. 60.<br />
5. Ószőlő u 77/a Garibaldi u. 16-24.<br />
6. Ferenc krt. 19-25<br />
Ferenc krt. 19-45.;<br />
Pazonyi tér 1-2.
A 2007-re tervezett illetve a megvalósult „NYÍTÁS” programunkban részt vevő<br />
lakások, lépcsőházak, épületek és radiátorok darabszámát az alábbi táblázat<br />
tartalmazza.<br />
Sorszám Épület címe<br />
Épület Lépcsőház Lakás Radiátorok<br />
(db) (db) (db) (db)<br />
1 Garibaldi u. 16-22. 2 4 54 280<br />
2 Korányi F. u. 64-<br />
70.<br />
2 4 60 240<br />
3 Kórház u. 1-3. 1 2 30 100<br />
4 Körte u. 3. 1 1 6 54<br />
5 Május 1. tér 1. 1 1 20 67<br />
6 Mező u. 5-7. 1 2 16 75<br />
7 Nyár u. 1-3. 1 2 24 155<br />
8 Toldi u. 60. 1 1 87 310<br />
Összesen: 10 17 297 1.281<br />
40. Távfűtési gerincvezeték rekonstrukciója<br />
A távfűtési gerinchálózatunk hőveszteségének csökkentése érdekében a Mező<br />
utcai NA400 méretű távvezetékünkön 80 fm nyomvonalhosszon hajtottunk végre<br />
vezetékcserét, több mint 14,7 M Ft-os beruházás keretében (ezáltal ennek a<br />
szakasznak a rekonstrukciója be is fejeződött).<br />
A Kiskörút (NA125) építése során a régi vezetékünk korróziója miatt 2007-ben 45<br />
fm vezetékszakasz cserét fejeztük be. A Sóstói úton (NA100 méretű 35 fm) is<br />
vezetékcserét hajtottunk végre.<br />
Az új, korszerű előszigetelt csővezetékrendszer alkalmazásával jelentős<br />
energiamegtakarítást tudunk elérni ezeken a korábban problémás szakaszokon<br />
Az OBI-MediaMarkt építése kapcsán a Nyíregyháza, Szegfű u. – László u. –<br />
István u. – Mák u. által határolt területen az Örökösföld városrészt hőenergiával<br />
ellátó NA400 méretű primer távfűtési vezetékpár 2x310 m nyomvonalon a<br />
beruházó költségén kiváltásra került. A korábbi bakon vezetett csőpár szintén<br />
terepszint alatt fektetett előszigetelt csővezetékkel lett új nyomvonalon<br />
helyettesítve.
Ezek összes hőigénye: 1.500 kW.<br />
A munkálatok 2007. évben befejeződtek.<br />
Folyamatban van a Jókai tér – Nagy Imre tér térségében a Korzó üzletház<br />
építése. Ennek teljes hőigénye 3.600 kW, amely kielégítése szintén a városi<br />
távfűtési hálózatról történik.<br />
A kapcsolódó primer távfűtési vezeték építési munkálatai a Beruházó<br />
finanszírozásában történt.<br />
41. Integrált minőség és környezetirányítási rendszer működtetése<br />
Nyírtávhő Kft. céljai közt fogalmazta meg a 2001. augusztusban bevezetett ISO<br />
9001:2000 (MSZ EN ISO 9001:2001) szabvány folytatólagos működtetését,<br />
2004-ben kibővítve azt a környezetvédelmi követelményeket magában foglaló<br />
ISO 14001:1996 (MSZ EN ISO 14001:1996), majd 2005-ben az ISO 14001:2004<br />
szabvány szerinti környezetirányítási rendszerrel, létrehozva egy egységes,<br />
Integrált Minőségügyi és KörnyezetIrányítási Rendszert (IMKIR).<br />
Az új szabvány bevezetésében nagy segítséget és előnyt adott, hogy<br />
kulcsfolyamataiban sok mindenben hasonlított a már működő rendszerhez.<br />
Nyírtávhő Kft. fontos tényezőnek tartotta egy megfelelően felkészített, hozzáértő<br />
belső auditor team létrehozását illetve kibővítését, ezért a betervezett képzést az<br />
ütemezésnek megfelelően folytattuk le, így hét kollégánk tett sikeres belső<br />
auditori vizsgát.<br />
A belső auditorokkal a BELSŐ AUDIT-TERV szerint végezzük a<br />
főtevékenységünk ellenőrzését, illetve a kapcsolódó korrekciók, helyesbítő<br />
tevékenységek végrehajtását.<br />
Mindezek eredményeképpen 2007. év novemberben volt az ISO 14000:2004<br />
szabvány szerinti környezetirányítási rendszerünk sikeres megújító auditja és<br />
készülünk a 2008. januárban történő ISO 9001:2000 szabvány szerinti<br />
minőségirányítási rendszer megújító auditjára.<br />
42. Önkormányzati intézmények energetikai rekonstrukciója<br />
Nyírtávhő Kft. kiemelkedő feladatként kezeli, és önálló üzletágként működteti a<br />
2005. évtől tulajdonunkba került gázüzemű kazánházi technológiákkal ellátott<br />
önkormányzati intézményeket. Különös figyelmet fordítunk üzemeltetésük során<br />
a meglévő, illetve a szükségszerű rekonstrukciók során beépített<br />
berendezésekkel az energiamegtakarításra.
Tevékenységünk során közel száz intézmény fűtési rendszerét vizsgáltuk meg és<br />
mértük fel energetikai sajátosságait az alkalmazott technológia<br />
figyelembevételével, fényt derítve az esetleges hiányosságokra, a hatékony,<br />
mégis energiatakarékos fűtés megvalósításának lehetőségeire. 2007-ben több<br />
intézmény kazánházában végeztünk részleges vagy teljes felújítást, melynek<br />
költsége meghaladta a 20 M forintot.<br />
Ebben a témakörben is tanulmányt készítettünk, amelynek célja, hogy a<br />
Nyíregyháza város és vonzáskörzetében található 3 db intézmény (Q=900-2850<br />
kW) hőforrás oldali korszerűsítése során környezetbarát, energiatakarékos<br />
megújuló energiaforrásokat installáljuk. Ennek egyik lehetséges megvalósítási<br />
módja a pellet tüzelés.<br />
Vízgazdálkodás, fejlesztés<br />
43. Alsóbadur, Lóczibokor, Mandabokor II., Kordovánbokor, Bálintbokor<br />
ivóvízhálózat építése kapcsán, néhány szakaszon, magánterületen haladt a<br />
vezeték. A geodéziai munkarészek elkészültek, a szolgalmi jog bejegyzéshez a<br />
megállapodások megkötését a NYÍRSÉGVÍZ Zrt. végezte el.<br />
44. Nyíregyháza és térsége szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási<br />
programjának előkészítő munkái 2007. évben is folytatódtak. A 2006 évben<br />
elkészített engedélyes tervek minőségbiztosítását és korrekcióját követően<br />
megkezdődött a vízjogi létesítési eljárás. A beszámolási időszakban a vállalkozó<br />
leszállította a csatornahálózat, a rekonstrukciós munkák, a hálózatracionalizálás<br />
megvalósítására, valamint az átemelők szaghatásának megoldására vonatkozó<br />
tender tervdokumentációkat, melyeknek a felülvizsgálata folyik. Az elmúlt időszak<br />
egyik legjelentősebb és a legtöbb vitát kiváltó munkarésze volt az<br />
útszabályozásokkal összefüggő feladatok elvégzése. Ennek keretében újabb<br />
lakossági fórumok meghirdetésére került sor és szórólapokkal, levelekkel<br />
valamint a média bevonásával mintegy 700 ingatlantulajdonost kerestünk meg. A<br />
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség költségvetési támogatásából – a konkrét<br />
tervezési feladatokon kívül – menedzsment költségek kifizetésére is volt<br />
lehetőség. A menedzsment feladatok keretében indítottuk el a program önálló<br />
honlapját, ennek keretében készültek a programot megismertető rádió és tv<br />
riportok, újságcikkek, hirdetések, hírlevelek és reklámspotok. A Képviselőtestület<br />
2007. szeptemberi ülésén döntést hozott a szennyvízcsatornázási program<br />
víziközmű társulata szervezőbizottságának személyi összetételéről. A<br />
szervezőbizottság alakuló ülésén javaslatot tett az egyes városrészek küldötteire,<br />
illetve a társulatszervezésben közreműködő társaság bevonására. A<br />
társulatszervezési munkában közreműködő N-Alexander Kft. ajánlatkérését<br />
követően megkezdődtek az OTP Lakás-takarékpénztári szerződések megkötése,<br />
a víziközmű társulat szervezése. A szervezési munkák eredményeként 2007.<br />
november 30-án a szennyvíztársulat megalakult. Az engedélyezési eljárás<br />
elhúzódása miatt a tervezési díj engedély megszerzéséhez kötött része 2008<br />
évben kerül kifizetésre.
A KEOP pályázat szeptemberi kiírásával összefüggően módosítani szükséges a<br />
pályázat kiegészítő dokumentumait, melynek minőségbiztosítása és így a<br />
pénzügyi elszámolása is áthúzódott 2008-ra.<br />
Hatósági, ellenőri feladatok<br />
45.Környezetszennyező illegális tevékenységek kivizsgálása, hatósági<br />
intézkedések megtétele<br />
Nyíregyháza MJV jegyzője, valamint a Hatósági és Építésügyi iroda az alábbi<br />
ügyekben intézkedett 2007. évben:<br />
Közterületi illegális hulladéklerakás ( 17 db ügyirat )<br />
5 esetben történt kötelezés (a kötelezett végrehajtotta a kötelezést)<br />
5 esetben a hulladék tulajdonosa a kötelezés előtt intézkedett<br />
4 esetben a Városüzemeltetési Kht elszállította a hulladékot<br />
2 esetben a hulladéklerakóra érkezett bejelentés<br />
1 esetben a területre a tulajdonos trágyát pakolt le, be lett szántva<br />
Zaj ( 12 db ügyirat)<br />
5 esetben határérték megállapítás történt<br />
7 esetben történt zajmérés, az eredmény alapján kötelezés és tájékoztatás az<br />
Okmányiroda felé<br />
1 esetben hatáskör hiánya miatt a bejelentési ügy át lett téve a Felső- Tisza<br />
vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi felügyelőséghez<br />
Szennyvíz ( 77 db ügyirat )<br />
1 esetben csapadékvíz szennyvíz csatornába történő bevezetés- a tulajdonos<br />
kötelezve lett a csapadékvíz saját területen történő elszikkasztására<br />
1 esetben illetékesség hiánya miatt ügy áttéve Nyírpazony Polgármesteri<br />
Hivatalához<br />
A többi esetben figyelmeztetve lettek a tulajdonosok a szennyvízkezelés<br />
szabályainak betartására<br />
Levegőszennyezés ( 9 db ügyirat )<br />
Az ügyekben, ahol szükséges volt , szabálysértési feljelentést tettünk.
46. Parlagfűvel kapcsolatos lakossági bejelentések, intézkedések<br />
Ingatlan előtti parlagfű és egyéb gyommentesítés elmulasztása miatt 320<br />
alkalommal végzett a Közterület- Felügyelet intézkedéssel járó ellenőrzést. Ebből<br />
109 esetben feljelentéssel intézkedett, 211 esetben továbbította a problémát más<br />
szervhez.<br />
47.Roncsautók elszállításával kapcsolatos intézkedés<br />
A Közterület- Felügyelet fontosabb eredménynek tartja, hogy a város mentes a<br />
hulladékká vált, elhagyott roncs autóktól. Míg 2005-2006. között az eltávolított<br />
roncsok száma 329 db-ról 66 db-ra csökkent, addig 2007-ben jelentős<br />
emelkedést regisztrálva 258 db-ot kellett elszállíttatni.<br />
48. Kötelező közszolgáltatás igénybevételének ellenőrzése<br />
A Közterület- Felügyelet továbbra is részt vesz a Hulladék- Kommandó<br />
munkájában,illegális szemétlerakás miatt 58 esetben történt intézkedés, ebből 12<br />
esetben sikerült tetten érni vagy felderíteni az elkövetőt.<br />
49. Folyékonyhulladék szállító gépjárművek ellenőrzése<br />
Örvendetes tény, hogy 2007-ben folyékonyhulladék szállítással kapcsolatos<br />
illegális hulladékszállítás miatt nem kellett intézkedni.
Környezetvédelmi – környezetgazdálkodási terv 2008. év<br />
Költség [eFt]<br />
Feladat, cél<br />
Felelős és együttműködő fél<br />
2007. Évről<br />
áthúzódó<br />
feladat<br />
2008. Évi<br />
terv<br />
Környezetvédelmi fejlesztések, közterületek<br />
1 Biomonitoring rendszer további üzemeltetése Városfejlesztési Iroda 3 000<br />
2 Báthory I. laktanya környezeti kármentesítése Városfejlesztési Iroda 55 078<br />
3 Borbányai hulladéklerakó tényfeltárása Városfejlesztési Iroda 7 753<br />
4 Folyékony hulladékgyűjtés kompenzáció Városfejlesztési Iroda 2 000<br />
5 Helyi természeti területek védetté nyilvánítása Városfejlesztési Iroda 6 500<br />
6 Környezetvédelmi program készítése Városfejlesztési Iroda 9 600<br />
7 Hulladékgazdálkodási program felülvizsgálata Városfejlesztési Iroda 2 500<br />
8 Vay Ádám laktanya környezeti állapotfelmérése Városfejlesztési Iroda 5 000<br />
9 Repülőtér környezeti hatásvizsgálat Városfejlesztési Iroda 5 000<br />
Települési szilárd hulladék gazdálkodási<br />
10 rendszerek fejlesztése<br />
Városfejlesztési Iroda 200 000<br />
KEOP pályázat<br />
Nyíregyháza-Oros Térségi Hulladékkezelő telep<br />
11 Városfejlesztési Iroda<br />
depónia magasítás<br />
12 000<br />
12 Fasorrendezések Városfejlesztési Iroda 20 500<br />
13 Zöldfelületi felmérések Városfejlesztési Iroda 2 000<br />
14 Játszóterek építése közterületeken Városfejlesztési Iroda 35 000<br />
15 Utcabútorok építése, pótlása Városfejlesztési Iroda 2 400<br />
16 Utcai szemétszelencék pótlása Városfejlesztési Iroda 1 200<br />
17 Fásítási akció Városfejlesztési Iroda 3 000<br />
18 Játszóterek rekonstrukciós programja Városfejlesztési Iroda 25 000<br />
19 Fazekas J. tér tevezése, építése Városfejlesztési Iroda 100 000<br />
Ungvár stny 2.-6.sz. előtti burkolat, zöldfelület<br />
20<br />
felújítása<br />
Városfejlesztési Iroda 28 000<br />
21 Deák F. utca zöldfelület rekonstrukció folytatása Városfejlesztési Iroda 6 000<br />
Integrált városfejlesztés<br />
22<br />
ÉAOP5.1.1/B pályázat<br />
Városfejlesztési Iroda 100 000<br />
Gyalog- kerékpárút építés ( Pazonyi u.)<br />
23<br />
ÉAOP pályázat<br />
Városfejlesztési Iroda 66 033<br />
24 Jósaváros közterületeinek rehabilitációja Városfejlesztési Iroda 10 300<br />
Környezetvédelmi Alap célfeladatok<br />
25 Környezeti nevelés támogatása<br />
26<br />
Nyíregyháza oktatási intézményeiben oktatási<br />
program bevezetése<br />
Városfejlesztési Iroda,<br />
3 000<br />
Városfejlesztési Iroda 2 000
27<br />
Nyíregyházi Főiskolával való együttműködési<br />
környezetvédelmi programok<br />
28 Grafiti- elleni akció<br />
Városfejlesztési Iroda 1 000<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft.<br />
2 000<br />
29<br />
Lakossági tájékoztatás, ,média megjelenés PR<br />
tevékenység.<br />
Környezetvédelemhez kapcsolódó ”jeles napok”<br />
szervezése, rendezvényeken való részvétel,<br />
szponzorálás<br />
Városfejlesztési Iroda,<br />
400<br />
30 Hulladék kommandó működése támogatása<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft.<br />
E-misszió Egyesület<br />
Közterület -felügyelet<br />
Polgárőrség<br />
Mezőőrök<br />
Rendőrség<br />
600<br />
31 Karácsonyfagyűjtő akció megszervezése<br />
Térségi Hulladék-<br />
Gazdálkodási Kft.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
150<br />
32<br />
Általános iskolásoknak meghirdetett<br />
italoskarton-doboz gyűjtő akció megszervezése<br />
Térségi Hulladék-<br />
Gazdálkodási Kft.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
500<br />
33 Lakossági veszélyes hulladék gyűjtő akció.<br />
Térségi Hulladék-<br />
Gazdálkodási Kft.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
850<br />
34<br />
Általános iskolások,családok számára<br />
vetélkedősorozat szervezése szelektív<br />
hulladékgyűjtés témakörében, az elkülönítetten<br />
történő gyűjtés gyakorlatának elmélyítése.<br />
Térségi Hulladék-<br />
Gazdálkodási Kft.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
1 800<br />
35<br />
A környezetvédelmi világnap alkalmából egy<br />
napos szelektív hulladékgyűjtést szorgalmazó<br />
akció a hulladékudvarban, E-hulladék gyűjtő<br />
lakossági akció<br />
Térségi Hulladék-<br />
Gazdálkodási Kft.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
300<br />
36<br />
Általános iskolás gyerekeknek szóló pályázat<br />
kiírása a környezetvédelem témakörében.<br />
Térségi Hulladék-<br />
Gazdálkodási Kft.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
300 400<br />
37 Kerékpártárolók kihelyezése Városfejlesztési Iroda 2 000<br />
38<br />
Falra szerelhető műanyag hulladék tömörítő<br />
berendezések beszezése oktatási intézmények<br />
számára<br />
39 Igrice mocsár kezelése, fenntartása<br />
Környezetgazdálkodás, városüzemeltetés<br />
40 Városszípítő akció<br />
41 Állategészségügyi feladatok<br />
Térségi Hulladék-<br />
Gazdálkodási Kft.<br />
Városfejlesztési Iroda<br />
Városfejlesztési Iroda, Felső-<br />
Tisza Alapítvány<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft.<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft.<br />
1 500<br />
1 000<br />
10 000<br />
41 183
42 Köztisztasági feladatok<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft.<br />
170 149<br />
43 Egyéb városüz. Feladatok<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft.<br />
27 567<br />
44 Zöldfelület fenntartás<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. Kht.<br />
302 211<br />
45 Belvízelvezetés<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. Kht.<br />
150 239<br />
46 Település vízellátás<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. Kht.<br />
16 199<br />
47 Közvilágítás, szökőkutak közint. kivit.<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. Kht.<br />
300 000<br />
48 Intézményi világítás korszerűsítés<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. Kht.<br />
217 700<br />
49 Közutak, hidak fenntartása<br />
Ny. Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. Kht.<br />
400 923<br />
Energiagazdálkodás, fejlesztés<br />
Panel pályázatok beadása, lebonyolítása a<br />
Vagyongazdálkodási és<br />
50 lakóépületek energiatakarékos felújításának<br />
Üzemeltetési Iroda<br />
támogatása<br />
771 558 1 200 000<br />
51 „Nyitás” Program Nyírtávhő Kft. 20 000<br />
52 Távfűtési alapvezetékek rekonstrukciója Nyírtávhő Kft. 40 000<br />
Integrált minőség- és környezetirányítási<br />
53<br />
rendszer működtetése<br />
Nyírtávhő Kft. 3 000<br />
54<br />
Önkormányzati intézmények energetikai auditja<br />
és hatékonyság javító beruházás<br />
Nyírtávhő Kft.<br />
Vagyongazdálkodási és<br />
Üzemeltetési Iroda<br />
32 000<br />
Vízgazdálkodás, fejlesztés<br />
55 Csapadékvízelvezetési koncepció végrehajtása Városfejlesztési Iroda 185 000<br />
56 Ívóvízhálózat fejlesztések Városfejlesztési Iroda 25 000<br />
Nyíregyháza és Térsége szennyvízelvezetési<br />
57<br />
és tisztítási program megvalósítása<br />
Városfejlesztési Iroda 136 860<br />
Hatósági, ellenőri feladatok<br />
58<br />
59<br />
60<br />
61<br />
62<br />
63<br />
Környezetszennyező, illegális tevékenységek<br />
bejelentésének kivizsgálása a szükséges<br />
hatósági intézkedés megtétele<br />
Parlagfűvel kapcsolatos lakossági bejelentések<br />
kivizsgálása, intézkedések<br />
A roncsautók elszállításával kapcsolatos<br />
önkormányzati rendelet jogharmonizálása, a<br />
város megtisztítása a roncsautóktól<br />
A kötelező hulladékszállítási közszolgáltatás<br />
igénybevételének ellenőrzésre<br />
Társasházak szemétszállító edényzete<br />
mennyiségének felülvizsgálata<br />
Folyékony hulladék szállító gépjárművek<br />
ellenőrzése<br />
Jegyző<br />
Hatósági és Építésügyi Iroda<br />
Városüzemeltetési Kht.,<br />
Közterület felügyelet<br />
Közterület - Felügyelet<br />
Közterület - Felügyelet<br />
Közterület - Felügyelet<br />
Közterület - Felügyelet<br />
Ö s s z e s e n : 775 358 3 999 895
10./ napirend: Előterjesztés Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Idősügyi Programjának<br />
kiegészítésére<br />
Előadó: Nagy László alpolgármester<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Nagy László az előterjesztő kérdezem, hogy<br />
van-e szóbeli kiegészítés?<br />
Nagy László: (alpolgármester) A Város Idősügyi Programjának kiegészítéséről<br />
két dolgot szeretnék mondani. Az egyik az az, hogy a kiegészítésben<br />
igyekeztünk azokat a korábbi hiányosságokként megfogalmazott adatokat<br />
feltüntetni, amelyeket fontosnak tartottunk az idősek életének minősége<br />
szempontjából. Ezek tartalmazzák azokat az egészségügyi helyzetből fakadó<br />
feladatokat, amelyeket a bizottság kifogásolt, tartalmazza azokat az idősek<br />
élethelyzetéből adódó egyéb statisztikai adatokat, amelyeket a bizottság szintén<br />
kifogásolt. Ehhez kapcsolódóan szeretném elmondani, hogy korábban azt is<br />
megfogalmaztuk az Idősügyi Program készítése során, hogy szükség lenne a<br />
városban egy olyan átfogó szociológiai felmérésre, amely nemcsak az Idősügyi<br />
Programhoz, hanem minden más szociológiai jellegű tényfeltáró dokumentum<br />
készítéséhez megfelelő alapot biztosít a város vezetése, a szakiroda számára,<br />
hogy ezeket az anyagokat össze tudja állítani. Ennek a kérdőívnek az<br />
összeállítása megtörtént, ennek a kérdőívnek a sokszorosítása elkezdődött,<br />
terveink szerint 2000 fővel szeretnénk egy olyan, több mint 40 oldalon keresztül<br />
összeállított szociológiai felmérést a városban lebonyolítani, amelyet utána 2<br />
évente tudnának megismételtetni az Egészségügyi Főiskolával karöltve. Ez<br />
megfelelő alapot jelenthetne a későbbiekben arra, hogy bármilyen szociológiai<br />
vagy egészségügyi, vagy szociometriai felmérést a városban adekvát módon<br />
tudnánk megfelelő adatokkal alátámasztva elkészíteni. Ennyit szerettem volna<br />
kiegészítésképpen elmondani. Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. A bizottság véleményét<br />
kérem.<br />
Jeszenszki András: (Szociális, Egészségügyi, Lakásügyi és Idősügyi Bizottság<br />
tagja) A Szociális, Egészségügyi, Lakásügyi és Idősügyi Bizottság az<br />
előterjesztést megtárgyalta, egyhangú szavazással elfogadásra javasolja. Két<br />
területen kértünk kiegészítést, az egyiket előterjesztőként Nagy László<br />
alpolgármester úr már elmondta, tehát itt az adatokat, a szociológiai vizsgálatot<br />
fogalmazta meg a bizottság, másik terület pedig egy táblázatos mellékletnek az<br />
igénye volt, amelyben az elkövetkezendő időszaknak a feladatait kérte a<br />
bizottság megfogalmazni egy vázlatos formában. Köszönöm szépen.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy van-e<br />
kérdés? Kíván-e valaki véleményt nyilvánítani? Szabóné Dr. Csiszár Gabriella.<br />
Szabóné Dr. Csiszár Gabriella: (képviselő) Az Idősügyi Program második<br />
olvasatban valóban tájékoztat bennünket és életszerűbb képet ad arról, hogy a<br />
szociális intézmények hálózata mit nyújt az idősek számára. Elmondja azt, hogy<br />
milyen segítséget tud nyújtani a beteg, szociálisan rászorult időseknek a város.<br />
Ez egy nagyon dicséretes dolog, hiszen közel 28.000 nyugdíjasnak az ellátásáról<br />
és a jövőbeni sorsáról is gondoskodik. A Nyíregyháza és Térsége Nyugdíjas<br />
Szövetség megtárgyalta az első olvasatos előterjesztést és véleményeit,<br />
javaslatait kiegészítését eljuttatta az előterjesztőknek. Ennek bizonyos részei<br />
megtalálhatók a második olvasatban is, amit nagyon köszönünk, hiszen most<br />
már látszik az is, hogy az idősek, a szociálisan nem rászorult, vagy<br />
egészségügyileg nem rászorult idősekkel, nyugdíjasokkal is megfelelően<br />
foglalkoznak. Hiszen az idősügyi szervezetek, az egyesületek illetve a szövetség<br />
mindent megtesz, annak érdekében, hogy az idősek ne érezzék magukat<br />
egyedül, illetve a kulturális, sport és egyéb igényeik kielégítésére is megfelelő<br />
programokat szerveznek. Mint ahogyan az anyagban is olvasható, az élethosszig<br />
tartó tanulásnak az igénye már korábban is felmerült az idősek részéről, ezért a<br />
Szociális Gondozó Központ segítségével létrehoztuk az Idősek Akadémiáját,<br />
amely egyre nagyobb részvétellel működik. Ez azt jelenti, hogy nemcsak a napi<br />
eseményekről, hanem a tudomány előrehaladásáról is tájékoztatást kapnak az<br />
idősek. Tehát, úgymond lépést tartanak az élettel. A másik, ami a<br />
sportrendezvényeket, illetve a sportolási igényeiket illeti, itt a Nyírsuli jött<br />
segítségünkre és létrehozta a Szépkorúak Sportegyesületét, egyre több klubtag<br />
van, akik nemcsak az egészségmegőrzés szempontjából lényeges és fontos<br />
mozgást, sportolási lehetőséget biztosítják az időseknek, hanem még bizonyos<br />
területeken a versenysportba is bekerülhetnek a nyugdíjasok. Ez mind olyan<br />
dolog, amely gyakorlatilag azt mutatja, hogy az idősek, a nyugdíjasok, részesei<br />
próbálnak lenni a városnak. Ez a program ez gyakorlatilag a szövetségnek a<br />
gondolatait, az óhajait is bizonyos mértékben megfogalmazza. Viszont mi akkor<br />
tartanánk tökéletesnek ezt a programot, és akkor lenne igazán mindenre kitérő,<br />
hogy ha mint ahogy a bizottságba is elhangzott, egy feladatterv lenne mellé<br />
csatolva, mert nyilván azokat a felvetéseket, amelyeket az egyesület illetve a<br />
szövetség kért, ezeknek a megvalósítása időt és pénzt igényel. De jó lenne tudni,<br />
hogy mikorra lehet ezeket megvalósítani, ki az, aki ennek a megvalósításáért,<br />
végrehajtásáért felelős, hogy tudjuk, hogy mit várhatunk a várostól és mi az amit<br />
az egyesületeknek, a szövetségeknek maguknak kell megvalósítani. Így például<br />
az anyag megfogalmazza, hogy meg kell oldani az egyesületeknek a helyiség<br />
gondját. Igen, nagyon sok problémát jelent a helyiség gond a szövetségeknek és<br />
az egyesületi tagoknak. Mikor, milyen formában, ki? Vagy ehhez hasonló<br />
feladatok meghatározása. Mint ahogy az Ifjúsági Koncepció mellé is tettünk egy<br />
feladat meghatározást, amit nem olyan régen aktualizáltunk, ehhez hasonló<br />
feladat meghatározást kérnénk az Idősügyi Programnak is.
Nagy Károly: (képviselő) Sok kérdést felírtam, de ez különösen érdekes volna<br />
és nagyon elment az idő. Itt a demencia kórkép indokolja nagyon sok idős<br />
embernek az intézeti elhelyezését. Ezt értem, de itt szó szerint olvasom, a<br />
bennlakásos intézményi elhelyezést igénylők, az ellátásra szoruló idős emberek<br />
száma magas, ezért foglalkozni szükséges a jövőben a kis alapterületű, speciális<br />
infrastruktúrával felszerelt, kedvező fenntartású önkormányzati bérlakások<br />
építésének kérdésével. Hogy függ ez össze az időskorúak intézeti<br />
elhelyezésével?<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Urbán Judit.<br />
Urbán Judit: (képviselő) Csak egy nagyon rövid véleményt. Benne van az<br />
anyagban a generációk közötti szolidaritásnak az erősítése. Ezt nagyon fontos<br />
dolognak tartom. Úgy tudom, hogy a Szent Imre Katolikus Gimnáziumban ez a<br />
dolog működik. Tehát, hogy a fiatalok segítenek az időseknek, ezt talán többi<br />
iskolában is meg lehetne próbálni, hogy lehetne kiterjeszteni. Illetve a másik<br />
nagyon rövid gondolat az, hogy természetesen minden idősek otthonában illetve<br />
az ott dolgozóknak szerintem nagyon – nagy szerepük van abban és<br />
mindannyiunk nevében megköszönhetjük azt a munkát, amit ott ők kifejtenek,<br />
mert biztos, hogy nem egyszerű dolog és külön még a Szociális Gondozási<br />
Központnak, mert a múlt alkalommal a bizottság ülésén itt volt a két közgyűlés<br />
között történteknél, hogy minden szociális intézmény beszámol tulajdonképpen a<br />
tevékenységéről. Én úgy vettem észre és szerintem a bizottság minden tagja<br />
osztja a véleményemet, hogy a Gondozási Központnál itt azért komoly gondok<br />
voltak a létszámmal kapcsolatban, hogy tényleg meg kellene vizsgálni, hogy vane<br />
arra lehetőség, hogy azt a létszámot, amit igazgatónő úgy fogalmazott meg,<br />
hogy elvettünk tőle azt valamilyen módon visszaadni, mert a feladataik illetve az<br />
ellátandó idősek köre az folyamatosan bővül. Tehát nekik nagyobb segítségre<br />
lenne szükségük. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Előterjesztőnek adom meg<br />
a szót.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Az első kérdésre válasz. Hogyan függ össze a<br />
kislakások, a kis önkormányzati lakásoknak a kérdése az Idősügyi Programmal?<br />
Úgy függ össze, hogy a <strong>Megyei</strong> Nyugdíjas Szövetségnek már korábban is volt<br />
egy olyan elképzelése, amelyben azt jelezte, hogy akár az ő koordinálásával is,<br />
hogyha az Önkormányzat tud egy olyan területet biztosítani, ahol kicsi,<br />
nyugdíjasok számára elérhető árú, kis alapterületű önkormányzati lakásokat<br />
tudnának ők közösen építeni, akkor ez nagy segítséget jelentene az időseknek.
Nem abban, hogy az idősek, mondjuk a Szivárvány Idősek Otthonába vagy<br />
bármelyik más otthonba menjenek, hanem olyan kis lakásokba tudnának<br />
átmenni, amely a saját feltételeiket ugyanúgy tudja biztosítani. Másik lehetőség<br />
az az, hogy a Pacsirta utcán meglévő nyugdíjas háznak akár a bővítését is<br />
elképzelhetőnek tartjuk. Nyílván ezt az Önkormányzat lehetőségeihez hozzá kell<br />
igazítani, hiszen ez tipikusan egy olyan befektetése lehet az Önkormányzatnak,<br />
ami a későbbiekben meg is térül. Hiszen ennek a költségeit az idős emberek<br />
vissza tudják fizetni, ez hosszabb távon jó befektetés. Az Urbán Judit által<br />
elmondottakról. Egyetértek a generációk együttműködésével. Az Idősek<br />
Otthonában minden dolgozónak ezt egyébként folyamatosan meg is szoktuk<br />
tenni, megköszönjük a munkájukat, hiszen valóban sokszor emberfeletti<br />
tevékenységet látnak el és a létszámban pedig, amit Román Demeterné jelzett<br />
többször is már, természetesen igyekszünk minden feladatellátáshoz szükséges<br />
létszámot biztosítani. De miközben azt is tudjuk vele együtt, hogy az ellátásban<br />
vannak olyan pluszfeladatok, amelyek megjelennek az ő munkájukban és az ő<br />
munkaterületükön és ezt természetesen minden évben a létszámegyeztetésben<br />
figyelembe vesszük és igyekszünk a létszámot a feladatellátással együtt<br />
párhuzamosan figyelembe venni. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Urbán Juditnak azt szeretném válaszolni, hogy<br />
csináltunk összehasonlító vizsgálatokat óvodában, bölcsődében, iskolában, más<br />
városokhoz képest ezen a területen fajlagosan jóval drágábbak vagyunk mint a<br />
megyei jogú városok átlaga, valószínűleg azért, mert több szolgáltatást<br />
biztosítunk. Ha teljesen látjuk a mi költségeinket, akkor én partner vagyok a<br />
további létszámban, amíg nem látom, hogy legalább olyan fajlagos költséggel<br />
dolgozunk, mint más megyei jogú városok, addig én nem adom a nevemet a<br />
további szolgáltatás és létszámbővítéshez. Úgyhogy rajtam lehet keresni ezt a<br />
témát, mert veszteséget nem szabad termelni. Bármennyire is tudom, hogy<br />
kellene ide több pénz. Szabóné Dr. Csiszár Gabriellának a kérdésére pedig azt<br />
gondolom, hogy előterjesztőként el kell fogadni, hogy ezt az intézkedési tervet el<br />
kell készíteni, de nem gondolom, hogy vissza kellene hozni a Testület elé,<br />
hanem a bizottság megtárgyalja és a bizottság elfogadja. Amennyiben ezt<br />
elfogadod, akkor kérem, hogy így tekintsük. Nagy Károly.<br />
Nagy Károly: (képviselő) Én tanulom ezt a szociális bizottsági munkát,<br />
bámulatosan széleskörű, egyrészt az az érzésem, hogy sokszor kötve van a<br />
bizottság keze. Rendeletekkel, szabályokkal annyira körülhatárolt a lehetősége,<br />
hogy nem tud lépni. Viszont szeretnék néhány kritikai megjegyzést tenni,<br />
elnézést, tudom, hogy mindnyájan sietünk, de azért tényleg a végén 37. vagy 38.<br />
napirendnek fogok javasolni egyet. Papírt kap mindenki és le fogja írni, hogy mire<br />
emlékszik bizonyos kérdéseknél. Egy ilyen cetlit írunk, mint iskolában szoktunk.<br />
A következő, egyrészt az idősek tehertétele túl van hangsúlyozva. Ezt a<br />
tömegkommunikációban, mindenütt azt hallja az ember, hogy így az öregek, úgy<br />
az öregek, ugyanakkor nincs szó arról, – és a statisztika az nem következetes,<br />
nem pontos – amikor azt mondjuk, hogy 6%-kal nőtt az időskorúak aránya. Hogy<br />
is nevezik ezt, hogy öregedési index?
Ehhez egy fővel sem kellett növekednie az idősek számának, sőt csökkenhetett<br />
is, ha ugye a 0 – 19 éves fiataloknak a száma csökkent. Akkor az index nő,<br />
annak ellenére, hogy egyáltalán nincs több idősebb ember. Aztán kevés szó esik<br />
a nyugdíjasok szegénységéről. Itt elhoztam egy cikket, hogy szegények a<br />
magyar nyugdíjasok. Nem tudom mi ez az AXA, csak ez derült ki az AXA csoport<br />
megbízásából készült nemzetközi felmérésből. Mi ez az AXA azt majd<br />
megtudom. Lényeg az, hogy 101.500 forintos összeget állapítanak meg<br />
Magyarországon a megélhetési alapnak, ezzel szemben ha itt megnézem a<br />
kimutatást, akkor a nyugdíjasok átlagnyugdíja 62.000.- Ft. Az AXA szerint<br />
73.072.- Ft. nálunk, tehát a megyét mondom, 62.000.-Ft. és a nyugdíjszerű<br />
járadékot kapók 54.000.- Ft. Ez vagy 170 – 180.000 embert érint a megyébe<br />
állítólag. Magyarország a legutolsó ezek között, átszámítva itt forintosítva.<br />
Néztétek itt többen ezt a táblázatot. Egyedül a csehek azok, akiknél a szükséglet<br />
kevesebb, mint a nyugdíj, tehát meg is tudnak takarítani a nyugdíjból. Viszonylag<br />
jó a helyzet a szlovákoknál, náluk csak 5% hiányzik, a lengyeleknél 16%, nálunk<br />
27%. Akkor, ha a 73 ezer forintos átlagnyugdíjat vesszük. Na most ez a sok<br />
program. Nekem ez feltűnik, igaz, hogy több mint 40 civil szervezet van, nagyon<br />
sok a jól hangzó elnevezés, a sok irányvonal, kérdés, hogy hol lehet ezt majd<br />
tetten érni? Kérdés, hogy a sportban, számítógépes programba a Sóstó-<br />
Sóstóhegyi nyugdíjasokat hol lehet bevonni? Szóval sok olyan tényleg jól hangzó<br />
dolog van. Nincs kifejtve, hogy miből, hogyan, és nincsen szó arról, hogy a 700<br />
valamennyi férőhelyre 300 valamennyi tehát kb. 50%-nyi ember vár elhelyezésre.<br />
És nincs szó arról, hogy hányan bírják fizetni a most megemelt térítési díjat az<br />
intézményeknél. Kapkodtam egy kicsit, de talán ennyi elég.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Melyik újságból vette ezt ki képviselő úr? ezt<br />
kivenni? Csak azért, mert szeretnék utánanézni. Ezeket az adatokat.<br />
Nagy Károly: (képviselő) A Magyar Nemzet azt hiszem.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen.<br />
Nagy Károly: (képviselő) De akkor én kérek elnézést, miért? Én a<br />
Népszabadságot olvasom, a Magyar Nemzetet, meg a Heti Világgazdaságot.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Azért, mert meghívom önt majd Szlovákiába<br />
egy útra. Nyugdíjasokhoz és nyugdíjas közösségekhez és a szociális ellátás<br />
tanulmányozására. Tehát ha valaki ma a szlovák rendszert jobbnak minősíti mint<br />
a magyart, akkor nekem kételyem van a vizsgálat tisztaságát illetően. Ha valaki a<br />
szlovák rendszert jobbnak ítéli, mint a magyart, akkor az egész vizsgálatban van<br />
kétségem. A lengyelt nem minősítem, mert azt nem ismerem.<br />
Nagy Károly: (képviselő) Úgy tudom, hogy Ukrajnába megyünk Polgármester<br />
Asszonnyal.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Nincs távol tőlünk, hogy holnapután kiderül,<br />
hogy az ukrán rendszer is jobb mint a magyar. Jó. Egy gondolatom van. Én<br />
Amerikában voltam az Amerikai Külügyminisztérium vendégeként a Regionális<br />
Fejlesztési Tanács tagjaként szeptemberben. Szívesen adok tájékoztatást az<br />
amerikai nyugdíjrendszerről és az ott tapasztaltakról. Én azt gondolom, hogy az<br />
összes hibánkkal együtt is értékelnünk kell ami itt van Magyarországon. És<br />
természetesen lehet többet kérni, csak akkor többet kell adózni. A kettő csak<br />
együtt működik. Olyan nincsen, hogy többet kérek, és a másik oldalon meg nem<br />
akarok többet adni. És ezt mindenkor és mindig figyelembe kell venni amikor<br />
igényeket fogalmazunk meg. Akik elfogadják az Idősügyi Koncepciót azzal a<br />
kiegészítéssel, hogy az intézkedési tervet a bizottság vizsgálja meg és fogadja<br />
el, kérem szíveskedjenek igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 23 szavazattal, 10 tartózkodással meghozta az alábbi határozatot.<br />
115/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város idősügyi Programjának<br />
kiegészítéséről<br />
A Közgyűlés<br />
1./ Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város 2007-ben elfogadott Idősügyi Programjának<br />
kiegészítéséről szóló előterjesztést megtárgyalta és annak tartalmával, az<br />
abban meghatározott cselekvési irányokkal egyetért és azt a határozat<br />
mellékletében foglaltak szerint elfogadja.<br />
2./ az Idősügyi Programban meghatározottak végrehajtására intézkedési terv<br />
készítését tartja szükségesnek.<br />
Felelős: Deme Dóra, Szociális Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. június 30.
Melléklet a 115/2008. (IV.28.) számú határozathoz<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Idősügyi program<br />
- 2008 -
Bevezetés<br />
A népesség összetételében lezajló demográfiai változások, a 60 éven felüli<br />
populáció számarányainak növekedése az Európai Unió országaiban<br />
szembetűnő. Amíg a Föld népességének 10%-a 60 éven felüli (2000.), addig ez<br />
a számarány az EU 15-ök országaiban 21,6 %-os arányt mutat. A csatlakozó<br />
országok adatait is figyelembe véve sem jobb a helyzet. Az EU 25-ök<br />
tagállamainak adatai szerint a 60 éven felüliek aránya szintén meghaladja a 20<br />
%-ot, hazánkban 21,4% volt 2006-ban. Csak a hazai adatokat figyelembe véve<br />
megállapítható, hogy az idős korosztály népességarány növekedése az elmúlt 20<br />
esztendőben meghaladta a 3 %-ot. A népesedés előbecslési adatok szerint a<br />
korosztály számarányának emelkedése az Európai Unióban 2050-re elérheti a<br />
32-35 %-ot, Közép és Dél-Európában ennél magasabb is lehet.<br />
Az Európa egészére érvényes általános öregedési folyamat tehát<br />
Magyarországon is jellemző. Közismert tény, hogy hazánk népessége egyszerre<br />
fogy és öregszik. A születésszámok csökkenése és a születéskor várható átlagos<br />
élettartam lassú növekedése következtében folyamatosan növekszik az idős<br />
emberek aránya. E folyamat a nyugdíjkiadások, az egészségügyi ellátások<br />
költségeinek emelkedését, valamint a szociális szolgáltatások iránti igény<br />
növekedését eredményezik. Kormányzati szinten a problémát a családigyermekjóléti<br />
ellátások hatékonyságának növelésével, az egészségügyi és a<br />
halálozási arányok javításával, a nyugdíjak és az egészségügyi rendszer<br />
stabilitásával lehet kezelni.<br />
A helyi szint bevonása alapvető fontosságú. A helyi struktúrák és az alulról jövő<br />
kezdeményezések kulcsfontosságú eszközök lehetnek regionális vagy országos<br />
kezdeményezések megvalósításában. A helyi sajátosságok, lehetőségek<br />
feltérképezése, ismerete, közösségi kapcsolatok a helyi szervek, szervezetek,<br />
önkormányzat együttműködése és munkája révén teljesedhet ki.<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Idősügyi Programjának a célja, hogy helyi<br />
szinten keressen megoldást, nyújtson alternatívákat különböző<br />
társadalompolitikai, egészségügyi és szociálpolitikai feladatok megvalósításával<br />
a demográfiai öregedésből származó problémák kezelésére. A Program<br />
kidolgozásának további céljai:<br />
‣ az idősellátásban résztvevő helyi szervek, szervezetek<br />
együttműködésének elősegítése,<br />
‣ a szükségletek felmérése,<br />
‣ stratégiai célok kitűzése,<br />
‣ a jelenlegi szociális ellátórendszer tartalmának fejlesztése, megújítása.
Ennek érdekében elemezzük a város demográfiai jellemzőit, bemutatjuk az idős<br />
lakosság életkörülményeit, számba vesszük az életminőségüket befolyásoló<br />
tényezőket, a meglévő szolgáltatások rendszerét, és megvizsgáljuk a további<br />
lehetőségeket, célokat tűzünk ki.<br />
A népesség öregedése hosszú távú jelenség, ezért hosszú távon, egységesen<br />
meghatározott célokat, fejlesztéseket kell kitűzni, amelyet a helyi szervek,<br />
szervezetek, önkormányzat és nem utolsósorban az érintettek prioritásként<br />
elfogadnak és támogatnak. Rövid távú, kézzel fogható eredményeket produkáló<br />
intézkedések elfogadása is fontos, amelyek sikerélményt nyújtanak, és a<br />
folyamatosságot jelentik.<br />
A kezdeményezések hatásának, a kitűzött célok megvalósulásának folyamatos<br />
értékelése, esetlegesen új célok megfogalmazása szükséges, ezért célszerű<br />
három-öt éven belül felülvizsgálni a Programot. Önkormányzatunk által készített<br />
Idősügyi Program illeszkedik az Idősügyi Charta és a Kormányzati Idősügyi<br />
Nemzeti Cselekvési Programhoz (KINCS), valamint a helyi Szolgáltatástervezési<br />
koncepcióhoz és a Fogyatékosügyi Programhoz.<br />
1. Az időskorúak főbb demográfiai jellemzői<br />
1.1. A nemek aránya és a kormegoszlás<br />
A statisztikai adatok szerint Nyíregyháza lakónépessége 2007. január 1-én<br />
116.298 fő. A népesség 15,4 %-a gyermekkorú (0-14 éves), több mint 17 ezren<br />
vannak. A városban 8020 fő a 15-19 év és 18.245 fő a 20-29 év közöttiek száma.<br />
Így a lakosság 38 %-a gyermek vagy fiatalkorú. A 30-59 évesek (51.482 fő)<br />
aránya is magas, míg az idősebbek aránya (60 év felett) 17,7 %.<br />
I./ A lakónépesség alakulása Nyíregyházán és Szabolcs‐Szatmár‐Bereg<br />
megyében (%)<br />
Korcsopor<br />
2007(I.1.)<br />
t 1980 1990 2000 2005<br />
Megy<br />
e<br />
Váro<br />
s<br />
Megy<br />
e<br />
Váro<br />
s<br />
Megy<br />
e<br />
Váro<br />
s<br />
Megy<br />
e<br />
Váro<br />
s<br />
Megy<br />
e<br />
Váro<br />
s<br />
0-19 33,4 35,2 32,2 31,9 28,3 26,7 26 22,8 25,7 22,3<br />
20-39 28,5 32,3 29 32,6 28,9 30 29,4 32,1 29,5 32,3<br />
40-59 23,7 21 22,3 22,2 25,6 28,1 26,8 27,7 26,9 27,7<br />
60+ 14,3 11,5 16,5 13,3 17,2 15,2 17,8 17,4 17,9 17,7<br />
Forrás: KSH évkönyvek
A népesség összetételében lezajló demográfiai változások megyénkben és<br />
városunkban is szembetűnő. Közismert tény, hogy a népesség egyszerre fogy és<br />
öregszik.<br />
Az idős korosztály népességarány növekedése az elmúlt 20 esztendőben<br />
meghaladta a 3 %-ot a megyében, és 6 %-ot a városban.<br />
Nyíregyháza városban az öregedési index 79, Szabolcs-Szatmár-Bereg<br />
megyében 72,7. 1<br />
2./ Öregedési index alakulása<br />
Forrás: KSH Szabolcs – Szatmár - Bereg <strong>Megyei</strong> Kirendeltsége 2006.<br />
Az öregedési index a legmagasabb a fővárosban (145), a legalacsonyabb<br />
Szabolcs – Szatmár - Bereg (72,7) és Hajdú Bihar (82) megyében.<br />
A korábbi időszakhoz képest ma sokkal több ember ér meg magas kort,<br />
különösen megemelkedett a 85 éves és idősebbek száma. Ez a korcsoport a<br />
legsérülékenyebb, a növekvő kor több betegséget jelent és az önmaguk<br />
ellátására képtelenné válás nagyobb kockázatát, vagyis a gondozásra is<br />
nagyobb szükségük van.<br />
1 Öregedési index:a 60 + évesek és a 0-19 évesek aránya
A halandóság csökkenése az élettartam növekedésében is megjelenik. A<br />
születéskor várható átlagélettartam Magyarországon nagy nemek közötti eltérést<br />
mutat, férfiaknál 68 év, nőknél 76 év.<br />
A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei adatok is hasonlóak az országoshoz, a<br />
férfiaknál 66,14 év, nőknél 76,35 év a várható átlagélettartam. Általában a nők<br />
élettartama nőtt gyorsabban, ezért a különbség a férfiak és a nők életkilátásai<br />
között nagyobb lett.<br />
A várható élettartam növekedése a csökkenő gyermeklétszámmal együtt jelentős<br />
változásokat okoz a családi életciklus alakulásában.<br />
1.2. Családi állapot<br />
Az idősek társadalmi helyzetében bekövetkezett változások egy másik tényezője<br />
a válások növekvő száma. A házasságok megszűnésének két lehetséges módja<br />
ismert: a válás és az özvegyülés, ezek következményei a megmaradó<br />
családtagokra nézve különbözőek. A válások növekvő gyakoriságának egyik<br />
legfontosabb hatása az egyszemélyes háztartások számának emelkedése, a<br />
másik hatása pedig a családi kapcsolatok rendszerének változása. A válások<br />
nemcsak a férj és feleség horizontális kapcsolatát rombolják szét, hanem<br />
fenyegetik a szülők, gyermekek és unokák vertikális kapcsolatát is. Mindez, a<br />
fiatalabb generációk között egyre inkább terjedő élettársi viszonnyal együtt az<br />
időseket egy felbomlott háztartási struktúrába taszítja, míg korábban jellegzetes<br />
gondjaikra a megoldást azon a családon belül találták meg, amelyhez tartoztak.<br />
Ma még az idősek kis hányada elvált, de arányuk várhatóan jelentősen<br />
emelkedni fog.<br />
A teljes népességhez képest eltérést okoz a rendkívül kedvezőtlen férfi<br />
halandóság is. A nők körében jóval alacsonyabb a házas családi állapotúak<br />
hányada, ezzel szemben nagyon magas, az özvegyeké (Szabolcs-Szatmár-<br />
Bereg Megyében a 15 éves és idősebb női lakónépesség 15,9%-a). 2 Ez a szám<br />
az életkor előrehaladásával gyors ütemben emelkedik, a 80 éves és idősebb<br />
nőknek már nagy része özvegyként éli az életét.<br />
1.3. Egyedül élő idősek<br />
Egyre több idős ember él egyedül, vagy időskorú társával. Amíg 1980-ban az<br />
idősek 17,8%-a élt időskorú házastársával egy háztartásban, addig a 2001- évi<br />
népszámlálás adatai szerint ez a számarány 24,3%-ra emelkedett. Az<br />
egyszemélyes háztartásban élők 56%-a időskorú.<br />
Az életkor előrehaladásával nő az esély az egyedüllétre is. A 60-69 éves<br />
korosztály 62%-a él egyedül, amíg a 80 éven felüliek körében ez az arány 91% 3 .<br />
Az idősek egyedül maradása többféle tényező következménye, amelyek közül a<br />
legfontosabbak<br />
2<br />
3<br />
KSH 2006.<br />
KSH 2001.
alacsonyabb a termékenység, kevesebb a gyermekszám,<br />
gyakoribbak a válások,<br />
az idős személyek is gazdasági függetlenségre törekszenek,<br />
magas az özvegyek száma.<br />
A megváltozott családstruktúra, a társadalmi és gazdasági körülmények<br />
változásainak következményeként a közeljövőben sok idős ember szorul majd<br />
szociális gondoskodásra, intézeti elhelyezésre.<br />
1.4. Iskolázottság<br />
Az időskorú népesség iskolai végzettségének szintje értelemszerűen<br />
alacsonyabb, mint az utána következő generációké. Természetesen az elmúlt<br />
évtizedekben ebben a korosztályban is tapasztalható az iskolázottság<br />
emelkedése, hiszen a "legfiatalabb" idősek az 50-es évek végén, a 60-as évek<br />
elején fejezték be általános iskolai tanulmányaikat, amikor már nagyobbak voltak<br />
a képzettség iránti társadalmi igények. A Nyíregyházai Kistérségben 2001-ben a<br />
teljes 15 éves és idősebb népesség 87 %-ának volt meg a 8 osztályos<br />
végzettsége, a 65 éves és idősebbek körében az arány jóval alacsonyabb 46%.<br />
Az előbecslési adatok szerint 2011 -re ez az arány 93% és 73 %-ra emelkedik,<br />
ami jelzi az idősebb korosztály iskolai végzettségének egyértelmű emelkedését.<br />
Az idősek iskolai végzettségének emelkedése várhatóan a számítógépes<br />
infrastruktúrához és az általa kínált szolgáltatásokhoz való hozzáférés igényének<br />
a növekedését eredményezi. A TARKI Háztartás Monitor 2007. vizsgálata szerint<br />
a számítógép használat az életkor előrehaladásával arányosan csökken, ami<br />
vélhetően a háztartásokban rendelkezésre álló számítógépek alacsony számával<br />
is magyarázható.<br />
80<br />
3./ Az otthoni és munkahelyi számítógép használat<br />
életkor szerint (%)<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
Munkahelyen<br />
Otthon<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Forrás: TARKI Háztartás Monitor Jelentések 2008. március<br />
16-20 21-25 26-35 36-45 46-55 56-65 66-75 76-
1.5.Gazdasági aktivitás, foglalkoztatás<br />
A 60 éven felülieknél a gazdasági aktivitás fokozott csökkenése mutatható ki. A<br />
nyugdíjkorhatárt elért férfiak és nők gyakorlatilag eltűnnek a munkaerőpiacról.<br />
Ennek az is az oka, hogy az idősödő embereket (nemcsak a nyugdíjasokat,<br />
hanem a nyugdíjkorhatárhoz közelítőket is) a munkaadók már nem igénylik.<br />
Gyakori, hogy a mezőgazdaságban végzett munka a statisztikai felmérések<br />
alkalmából nem jelenik meg külön, mivel a megkérdezettek ezt sokszor nem<br />
tekintik jövedelemszerző tevékenységnek. Oka az, hogy a mezőgazdaságban<br />
végzett munka eredményét a család esetleg csak saját fogyasztásra, a<br />
gyermekek megsegítésére használja és értékesítésre csak minimális mennyiség<br />
vagy semmi sem kerül. Pedig szerepe nemcsak a család jövedelmi/fogyasztási<br />
szintjének növelése, hanem az idős emberek aktivitása, napi hasznos<br />
elfoglaltságai szempontjából is jelentős. A 2001. évi népszámlálás adatai szerint<br />
a teljes (14 éven felüli) népesség mintegy 18 %-a végez mezőgazdasági<br />
munkákat. Ennek az aránya az idős korosztály körében magasabb.<br />
4./ A mezőgazdasági munkavégzés arányai<br />
korcsoport és nemek szerint, 2001 (%)<br />
Korcsoport (év) Összesen Férfi Nő<br />
14-29 11,0 12,2 9,9<br />
30-59 21,6 22,5 20,8<br />
60-69 24,7 27,4 22,8<br />
70-x 15,5 20,0 12,9<br />
Összesen 18,0 19,7 17,1<br />
Forrás: Az időskorú népesség főbb jellemzői és életkörülményei<br />
Bp.2004, Szerk.:S.Molnár Edit<br />
A mezőgazdasági munkavégzés intenzitása természetesen erősen<br />
életkorfüggő:70 éven túl már mindkét nemnél lecsökken azok aránya, akik az év<br />
során 90 -nél több napot tudnak erre a tevékenységre fordítani.<br />
2. Idősek életkörülményei<br />
Az életkörülményeket általában a lakáshelyzettel, a jövedelemmel és a<br />
fogyasztás szerkezetével, színvonalával lehet jellemezni.
2.1.1. A népesség öregedésével együtt a háztartások korösszetétele is<br />
jelentősen változott az elmúlt évtizedekben. Egyre több olyan háztartás van,<br />
amelyben idős személyek is, de főleg amelyekben csak idős emberek élnek.<br />
Minél idősebb személyről van szó, annál nagyobb az esélye annak, hogy az illető<br />
egyszemélyes háztartást tart fenn. Így például a 60-69 évesek 62%-a, de a 80<br />
éveseknek és idősebbeknek már 91%-a élt egyszemélyes háztartásban (2001.<br />
évi népszámlálás adatai). Az utóbbi években erősödni látszik az a tendencia,<br />
hogy az idős emberek ameddig csak el tudják látni magukat, még a<br />
megözvegyülés után sem költöznek össze gyermekeikkel, unokáikkal, hanem<br />
megpróbálnak önálló életet élni.<br />
A Nyíregyházán élő időskorúak lakásviszonyaira vonatkozóan nem rendelkezünk<br />
adatokkal, de a lakásfenntartási támogatásban részesülők adataiból lehet<br />
következtetéseket levonni. A 2000-2007 közötti időszakot vizsgálva - ahol a<br />
támogatást igénylő 60. évét betöltött személy – kimutatható, hogy az igénylők 72-<br />
75%-a egyszemélyes háztartásban él. A lakások több mint 80%-a<br />
összkomfortos, az átlagos lakásnagyság 58 m 2 .<br />
Az egyik legfontosabb kihívás a lakhatás, szállás, gondozás, a támogatások<br />
megfelelő kombinációjának biztosítása annak érdekében, hogy az emberek minél<br />
tovább saját otthonaikban maradhassanak. Önkormányzatunk e cél elérését a<br />
lakásfenntartási támogatással és a szociális alapszolgáltatások<br />
megszervezésével kívánja segíteni.<br />
A lakáskörülményeken túl figyelembe kell venni az idősek fizikai és társadalmi<br />
környezetének tágabb kontextusát. Ehhez hozzá tartozik az is, hogy a<br />
lakónegyedet a lakáson túli környezetre kiterjedő "élettérnek" tekintsük. A<br />
biztonság, a helyi üzletek és az egészségügyi ellátás, valamint a családi élet és a<br />
szabadidő élvezetét, a munkavállalást vagy egyéb hasznos tevékenység<br />
vállalását és a kisegítő szolgáltatásokhoz való hozzáférést lehetővé tevő,<br />
megfelelő közlekedési eszközök rendelkezésre állása, mind döntően<br />
meghatározzák azt, hogy az idősebbek milyen tapasztalatokat szereznek<br />
lakóközösségükben. Önkormányzatunk 2006-ban bevezette a rugalmas<br />
tömegközlekedési formát, amelyet részletesebben a modellértékű programoknál<br />
mutatunk be.<br />
A természetes támogatórendszerek meggyöngülése miatt növekszik az<br />
időskorúak intézményei iránti igény, a kórházi ágyak csökkenésével egyre több<br />
az ápolásra szoruló személy a szociális intézményekben. Intézeti háztartásban<br />
2006-ban 5037 fő élt a megyében, ebből 3419 fő önkormányzati, 1165 fő egyházi<br />
és 453 fő nem állami fenntartás (alapítvány, egyesület, közhasznú társaság)<br />
keretében. 10.000 lakosra jutó bentlakást nyújtó intézményi férőhelyek száma a<br />
megyében 89,1. Ez a mutató Hajdú-Bihar megyében 83,1, Jásznagykun-Szolnok<br />
megyében 87,2. 4<br />
4 KSH 2006.
10.000 lakosra jutó, időskorúakat ellátó intézményi férőhelyek száma<br />
Nyíregyházán 65,4.<br />
A megye 5134 bentlakásos intézményi férőhelyeiből Nyíregyházán 761 található.<br />
Az intézmények közül 1 alapítványi fenntartású, 5 egyházi fenntartásban<br />
működik.<br />
5./ Idősek bentlakásos elhelyezését biztosító<br />
intézmények és férőhelyeik száma Nyíregyházán<br />
Az intézmény megnevezése<br />
A férőhelyek száma<br />
Sóstói Szivárvány Idősek Otthona<br />
Sóstófürdő, Tölgyes u. 11.<br />
(idősek otthona, időskorúak<br />
gondozóháza)<br />
H.,Etel köz 11-13.<br />
Családias Ellátás Biztosító Idősek<br />
Otthona<br />
H.,Pacsirta u. 29-35.<br />
Oros, Rozsnyai u.<br />
305<br />
50<br />
Időskorúak Gondozóháza Oros, Fő u. 3. 13<br />
43<br />
20<br />
Emmaus Evangélikus Szeretetotthon<br />
H., Korányi F. 160/a<br />
101<br />
Főegyházmegyei Papi Szoc. Otthon<br />
50<br />
H., Vasgyár u.1.<br />
Emlékezünk Alapítvány Tóth András<br />
27<br />
Szeretetotthon<br />
H., Tallér u. 4.<br />
Szent Katalin Szeretetotthon<br />
78<br />
H., Tünde u. 18.<br />
István Szeretetotthon<br />
24<br />
H., Rozsnyó u. 33.<br />
Kálvineum Idősek Otthona<br />
50<br />
H., Kemecsei u. 28.<br />
Forrás: Polgármesteri Hivatal Szociális Iroda 2008.
2.1.3. Az aktív állapotból az inaktív állapotba való kerülés időpontjában<br />
megváltozik a jövedelmi helyzet , az életmód. Megyénkben 2007. január 1-én a<br />
nyugdíjban, nyugdíjszerű ellátásban részesülők száma 177.262 fő.<br />
Ebből nyugdíjban részesül 139.685 fő ( 79 %), nyugdíjszerű ellátásban 37.577<br />
fő( 21 %). (KSH 2006.) A nyugdíj átlagos összege 61.722 Ft, a nyugdíjszerű<br />
ellátásoké 54.238 Ft. 5<br />
A fogyasztási jellemzők, illetve az egyes háztartási kiadások jellemzőit elemző<br />
vizsgálat 6 tapasztalatai alapján az időskorúak kiadásainak zömét az<br />
élelmiszerek, a lakásfenntartás és az egészségügyi ellátás költségei tették ki. A<br />
vizsgálat ugyanarra a korosztályra terjedt ki és az 1993-as és a 2002-es<br />
fogyasztási adatokat elemezte. Megállapítható, hogy a háztartások kiadásai<br />
között csökkent az élelmiszer kiadások aránya, míg nőtt az egészségügyre és<br />
lakásfenntartásra fordított összeg. A növekvő kiadásokat az időskorúak a tartós<br />
fogyasztási cikkek, üdülési kiadások, ruházkodás, lakásépítés költségei terhére<br />
csoportosítják át.<br />
6./ Egyes háztartási kiadások megoszlása az 1993-ban 60 – 69 éves<br />
és a 2002-ben 70 – 79 éves korosztály körében<br />
Adatok forrása: Keszthelyiné Dr. Rédei Mária: Az időskorú háztartások fogyasztási színvonala és<br />
szerkezete<br />
(A KSH háztartási költségvetési felvételeinek adatai alapján)<br />
in. Időskorúak Magyarországon. KSH Bp. 2004. p. 154.<br />
Az időskorúak jövedelem átrendezésének okai között kell említeni a<br />
lakásfenntartási költségek vizsgált időszakban történő drasztikus emelkedését,<br />
de a fogyasztási szokások megváltozása összefüggést mutathat az életkorral, a<br />
társadalmi aktivitás változásával, valamint az egészségi állapot romlásával is.<br />
Aggasztó azonban, hogy az idősek kiadásaik legnagyobb részét a napi<br />
megélhetésre fordítják, ezen belül az élelmiszerre egyre kevesebb pénz jut a<br />
háztartásokban.<br />
5<br />
Nyugdíj: saját jogú és hozzátartozói nyugdíj, nyugdíjszerű ellátás: mezőgazdasági<br />
szövetkezeti járadék, baleseti járadék, megváltozott munkaképességűek járadéka, rokkantsági<br />
járadék, házastársi pótlék, egyéb nyugdíjszerű ellátások<br />
6<br />
Keszthelyiné Dr. Rédei Mária: Az időskorú háztartások fogyasztási színvonala és<br />
szerkezete (A KSH háztartási költségvetési felvételeinek adatai alapján) in. Időskorúak<br />
Magyarországon. KSH Bp. 2004. p. 144.
3. Az idősek életminősége<br />
Az életkor meghosszabbodása pozitív jelenség, ugyanakkor nagyon fontos az<br />
élet megfelelő minőségének, az egészségnek és az aktív életnek a fenntartása.<br />
Az életminőség fő összetevői.<br />
az egészségi állapot,<br />
az életmód, a mindennapi aktivitás.<br />
3.1. Egészségi állapot<br />
Időskorban a testi változások az egyik legszembetűnőbb változások. A zsírszövet<br />
aránya nő, az izomszövet és a csontszövet mennyisége csökken. Az<br />
izomtömegvesztés hatással van az energia szükségletre, ami az életkor<br />
előrehaladtával csökken. 65 éves kor felett általában 25 %-al kisebb az energia<br />
igény, mint 25 éves korban a lassuló anyagcsere-folyamatok miatt, de ebben a<br />
csökkenő fizikai aktivitás is közrejátszik. A többletenergia-bevitel időskorban is<br />
elhízáshoz vezet, ami elősegítheti egyes megbetegedések kialakulását, illetve<br />
súlyosbodását, például keringési betegség, magas vérnyomás, cukorbetegség,<br />
emésztőrendszeri és mozgásszervi elváltozás. Az alultápláltság, a kóros<br />
soványság szintén gyakori az idősek között, és veszélye nem kisebb az<br />
elhízásénál. Az életkedvüket elvesztett – leggyakrabban egyedül élő – időseknél<br />
gyakori a beszűkült, egyoldalú, hiányos táplálkozás.<br />
A megfelelő energia és tápanyagszükséglet biztosításán túl, fokozott odafigyelést<br />
igényel az idős ember megfelelő folyadékfogyasztása, ugyanis a szervezet<br />
sokkal érzékenyebb a kiszáradásra, mint a fiatalabbaké.<br />
A mozgásszegény életmód, a kevés folyadék és rostfogyasztás miatt gyakori a<br />
bélrendszer renyhesége, a székrekedés az idősek körében.<br />
Az étkezésben fontos tényező a fogazat hiánya miatt kialakuló rágási illetve<br />
nyelési nehézség. Megfelelő fogászati kezeléssel, esetenként műfogsor<br />
használatával a probléma kezelhető, de bizonyos ételkészítési,<br />
konyhatechnológiai eljárások alkalmazása további segítséget jelenthet a<br />
megfelelő – mennyiségű és minőségű – táplálkozásban. 7<br />
A betegségek megelőzésében (prevenció) meghatározó szerepet töltenek be<br />
elsődlegesen az egészségügyi, másrészt a szociális alapellátásban résztvevő<br />
szervek, személyek.<br />
Az egészségügyi alapellátásban Nyíregyházán 43 háziorvos és 23 fő fogorvos<br />
(+7 fő gyermekfogorvos) tevékenykedik. Feladataik a következők:<br />
7 Gyaloglással az „egészségesebb idősödésért” MINDEN-KOR, mindig, MINDEN-HOL<br />
Országos Egészségfejlesztési Intézet, Budapest 2007
1.) Elsődleges megelőzés: rendszeres orvosi ellenőrzés, védőoltások<br />
(influenza és pneumococcus ellen),speciális tanácsadások: táplálkozási<br />
(folyadékbevitel, mennyiségi és minőségi változtatások), különösen fontos<br />
a Ca, D vitamin, B12, folsav, telítetlen zsírsavak, fizikai és szellemi<br />
aktivitás tudatos megőrzése, örömforrások<br />
2.) Másodlagos megelőzés: rendszeres háziorvosi vizsgálat (vércukor,<br />
vérnyomás, koleszterin ellenőrzés, szűrővizsgálatok<br />
3.) Harmadlagos megelőzés: gyógyítás, a további állapotromlás megelőzése,<br />
gyógyászati segédeszközökkel való ellátás, rendszeres gondozás,<br />
szükség esetén intenzív rehabilitáció.<br />
A háziorvosi jelentések alapján a városunkban élő idős személyek legjellemzőbb<br />
megbetegedései a következők:<br />
‣ a hypertoniás megbetegedések 45 %,<br />
‣ mozgásszervi megbetegedések 40%,<br />
‣ cukorbetegség 35 %,<br />
‣ szívbetegségek 30 %,<br />
‣ anyagcsere betegségek 25%.<br />
Jellemző azonban a polimorbiditás.<br />
A háziorvosnál megjelentek közül a szakrendelésre beutaltak aránya 50 %, a<br />
kórházba utaltak aránya 60%. (Forrás: Egészségügyi, Szociális és Bölcsődei<br />
Igazgatóság 2008.)<br />
A járóbeteg és fekvőbeteg szakellátás rendszerének alakítása és fejlesztése a<br />
Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Önkormányzat feladatai közé tartozik. A<br />
demográfiai változásokat figyelemmel kísérve kiemelt területként kezelik az<br />
otthoni szakápolás fejlesztését, amely tehermentesítheti a fekvőbeteg ellátást és<br />
a tartós bentlakásos intézményi elhelyezést is. A kórházi struktúra átalakításának<br />
és fejlesztésének legfőbb célja – más fontos célok mellett – az ágykapacitások<br />
struktúra váltása, az aktív ágyszám csökkentése terhére a krónikus ágyszám<br />
növelése.<br />
2007. április 1-től új osztállyal gazdagodott a Jósa András Oktató Kórház<br />
palettája. Az 50 férőhelyes Ápolási Osztályon az olyan betegek ellátását<br />
biztosítják, akiknek állapota nem indokolja az aktív kórházi ágyon történő<br />
gyógyítást, de átmenetileg még szükségük van állapotuknak megfelelő<br />
szakápolásra. Az ellátás 60 napig igényelhető, amely indokolt esetben még<br />
egyszer 60 napra meghosszabbítható.
3.2. Fő tevékenységek az idősek mindennapjaiban<br />
A 60 év fölöttiek körében jelentősen lecsökken a kereső-termelő tevékenységre<br />
fordított idő, és értelemszerűen a főfoglalkozással töltött napi idő átlaga is.<br />
Megnövekszik viszont a saját gazdaságban végzett (főképp mezőgazdasági)<br />
munkák mennyisége. 60 év fölött látványosan növekszik a háztartás, család<br />
ellátására fordított idő is (bár ez csak a nők körében), és mindkét nem esetében<br />
a háztartási vagy ház körüli munka.<br />
Időskori testedzés fontossága<br />
Az életminőséget és az egészségesebb életéveket jelentősen befolyásolja a<br />
rendszeres fizikai aktivitás. Fontos szerepe van az izomtömeg és az izomerő<br />
megtartásában, a hajlékonyság, a mozgáskoordináció javításában és a<br />
csonttömeg csökkenésének lassításában.<br />
Az időskori testedzés célja, már nem az állóképesség teljesítményközpontú<br />
edzése, hanem a keringési, mozgató és idegrendszert érintő degeneratív<br />
folyamatok ellensúlyozása, az önálló életvitelhez – és a megszokott<br />
életminőséghez – szükséges életfeltételek minél hosszabb időn át való<br />
megtartása. “A nagy dolgokat nem az erő, a gyorsaság vagy a testi ügyesség<br />
dönti el, hanem a megfontoltság, a tekintély és az ítélőképesség;márpedig ezek<br />
az öregséggel épp gyarapodnak, nemhogy csökkennének.”(Ciceró) Időskorban<br />
tehát az egyéni adottságok mellett általában az alacsony intenzitású, a<br />
lehetőségekhez képest optimális környezeti feltételek között végzett és minimális<br />
sérülésveszéllyel járó mozgásformák ajánlatosak. Az egyik legtökéletesebb<br />
testmozgás a gyaloglás, amely mindenki számára megvalósítható edzésforma.<br />
Ezenkívül a kerékpározás, úszás, különböző gimnasztikai vagy kondicionáló<br />
tornák is javasoltak az idős ember számára.<br />
Közös kirándulásokat, túrákat a városban működő idős klubok, szövetségek<br />
szerveznek, ezek azonban csak néhány alkalmat jelentenek évente. Nem<br />
csökkenteni kívánjuk ezen együttléteknek a jótékony közösségi hatását, hanem<br />
hangsúlyozni kívánjuk a rendszeresség fontosságát.<br />
Olyan programok szükségesek, amelyek a rendszeres mozgás lehetőségét<br />
biztosítják. Országos példa a 2003-ban indított “Tízezer lépés” gyalogló program,<br />
amely program célcsoportja az idős emberek, az életmódfüggő betegségben<br />
szenvedők (cukorbetegek, szív és érrendszeri betegek), a gerinc és izületi<br />
problémákkal élők. A résztvevők egy lépésszámláló eszköz segítségével<br />
számolják a rendszeresen megtett lépéseiket.
Emellett az életmódfüggő betegek esetében jelentős szerepe van a fizikai<br />
aktivitás mennyiségi ellenőrzésének. A lépésszámláló és edzésterv alapján előre<br />
meghatározható és mérhető a biztonságos mozgásmennyiség, ezáltal a szív<br />
illetve a cukorbeteg résztvevő bátrabban fejthet ki fizikai aktivitást. A program<br />
keretében 2003-2006 között országosan 16.000 db lépésszámlálót kapott 102<br />
szervezet, 2007-ben pedig 4.500 db került kiosztásra.<br />
Nyíregyházán - nem a fenti program keretében – a Pedagógus Természetjáró<br />
Szövetség programjai között szerepel a rendszeres túrázás. Követendőnek<br />
tartjuk tevékenységüket, ezért egyrészt támogatni szükséges a hasonló<br />
kezdeményezések létrejöttét (például pályázati úton), másrészt meg kell vizsgálni<br />
a “Tízezer lépés” programhoz való csatlakozás lehetőségét.<br />
Az idősek sportolási lehetőséget kívánja támogatni az Önkormányzat a<br />
“Szépkorúak Sport Klubja” elnevezésű kezdeményezéssel. Ennek keretében a<br />
Városi Stadion teke, tenisz, atlétikai pályája csütörtök délelőttönként nyitva áll a<br />
sportot kedvelő idősek (55 év felett) előtt. Az igénybevétel feltétele 300 Ft-os<br />
regisztrációs díj ellenében kiállított kártya tulajdonlása.<br />
4. Célok<br />
A koncepció sikeres végrehajtásához elengedhetetlenül fontos, hogy számba<br />
vegyük a rendelkezésünkre álló erőforrásokat, lehetőségeket, ugyanakkor<br />
számolnunk kell a veszélyekkel is. Ehhez a SWOT analízist használtuk.<br />
SWOT analízis<br />
<br />
Erősségek<br />
Gyengeségek<br />
az önkormányzat érzékenysége<br />
az időseket érintő problémák<br />
iránt<br />
stabil és az igényekhez igazodó,<br />
sokszínű szociális ellátó<br />
rendszer<br />
a szociális szakemberek magas<br />
szintű<br />
szaktudása,<br />
elhivatottsága<br />
és<br />
kezdeményező készsége<br />
civil szervezetek,egyházak<br />
szakmai és intézményi<br />
a szociális ellátórendszer<br />
finanszírozási elégtelensége<br />
a városlakók elszegényedésének<br />
mélyülő tendenciája<br />
a szociális ellátást igénylők<br />
magas száma<br />
szociális intézmények alacsony<br />
férőhelyszáma<br />
szabadidős, sporttevékenység<br />
elégtelensége<br />
többgenerációs családmodell<br />
felbomlása, megszűnése
nagyszámú nyugdíjasokat<br />
tömörítő klub, szervezetek<br />
működése<br />
Lehetőségek<br />
Az ellátórendszer tudatos<br />
fejlesztése<br />
<br />
Veszélyek<br />
a lakosság elöregedése<br />
Az önkéntesek fokozott<br />
bevonása a szociális<br />
szolgáltatásokba<br />
Komplex szociális modell<br />
kísérleti programok beindítása<br />
Különböző sportprogramok<br />
indítása, kezdeményezése<br />
befelé forduló, bezárkozó<br />
magatartásforma az időseknél<br />
elmagányosodás<br />
családi kapcsolatok leépülése<br />
a lakosság mentális állapotának<br />
romlása<br />
preventív intézkedések<br />
elégtelensége<br />
Alapelveink: függetlenség, részvétel, gondoskodás, önmegvalósítás, méltóság.<br />
Az alapelvek teljesülése nem csupán pénzügyi feltételektől függő, hanem<br />
elsősorban felfogás, attitűd függvénye.<br />
Általános cél<br />
‣ a méltóságteljes élet biztosítása. Ez azt jelenti, hogy a különféle<br />
intézkedéseket úgy kell alakítani, hogy azok segítsék elő a társadalmi aktivitást,<br />
a szociális hálózatokat és az idősebb emberek társadalmi részvételét, és<br />
biztosítsák a fizikai, és intellektuális kikapcsolódási lehetőségeket. Így segíteni<br />
kell az idősek kulturális életben való részvételét, rekreációját, sportolási<br />
lehetőségét,<br />
‣ esélyegyenlőség megteremtése,<br />
‣ az idősek életkörülményeinek javítása,<br />
‣ idősbarát biztonságos környezet megteremtése,<br />
‣ jó minőségű megfizethető és idősbarát egészségügyi és szociális<br />
szolgáltatások megteremtése
Cselekvési irányok<br />
1.) a megfelelő minőségű, színvonalú öregedésre való felkészülés<br />
elősegítése<br />
‣ időskori jövedelembiztonság biztosítása<br />
‣ élethosszig tartó tanulás - az időseket is oktatni kell az önellátásra és az<br />
életminőségük megőrzésével kapcsolatos ismeretekre, fontos az informatikai<br />
ismeretek elsajátítása, Idősek Akadémiája rendezvénysorozat<br />
‣ tudatosítás: népszerűsítő kampányok, konferenciák és szemináriumok, átfogó<br />
tudatosító tevékenységek<br />
‣ generációk közötti szolidaritás erősítése különböző programok segítségével<br />
nagyszülő-unoka túra, generációs híd program, generációs nap<br />
2.) az idősek jólétének előmozdítása<br />
‣ az időseket támogató szervezetek és hálózatok közötti együttműködés<br />
erősítése,<br />
‣ a kommunikáció különböző eszközeinek alkalmazása az idősek<br />
tevékenységéről szóló információknak a társadalom számára való közvetítése<br />
érdekében,<br />
‣ az idősek számára biztosítani kell az információk széles köréhez való<br />
hozzáférést,<br />
‣ szolgáltatási rendszerek és támogató hálózatok működtetése,<br />
‣ az idősebb, elesett személyek számára ellátási alternatívák és megfelelő<br />
életkörnyezet biztosítása,<br />
‣ egészségmegőrzés - Nyugdíjas egészségmegőrző nap, egészségvédelmi<br />
nap, emlékezés beszélgető csoport, integrált egészségügyi és szociális<br />
szolgáltatások, kulturális és sport programok szervezése,<br />
‣ biztonság (polgárőrség, észlelő-jelzőrendszer),<br />
‣ Életmű-díjas idős személyek elismerése, tapasztalatainak hasznosítása illetve<br />
díj alapítása szervezeteknek,<br />
‣ párbeszéd és partnerség:az állami, magán és önkéntes csoportok közötti<br />
partnerség elve létfontosságú, konszenzus kialakítása az elérendő célok és a<br />
végrehajtás tekintetében<br />
‣ részvétel joga: döntésekben való részvétel - Szociális Kerekasztal, Szociális,<br />
Egészségügyi, Lakásügyi és Idősügyi Bizottság munkájában delegált tag
3.) kutatások, modellkísérletek végrehajtására, elemzésére vonatkozó<br />
stratégiák<br />
‣ az öregedésre vonatkozó adatgyűjtés, adatfeldolgozás és információs<br />
rendszer kidolgozása,<br />
‣ modellkísérletek szervezése, végrehajtása, folyamatos monitorozása és<br />
elemzése a legjobb alternatívák érdekében.<br />
4. 1. A szociális ellátórendszer<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város a cselekvési irányoknak megfelelően alakítja az<br />
idősek jóllétének biztosítása érdekében végzett tevékenységét. Az 1993. évi III.<br />
törvényben meghatározott pénzbeli és természetbeni ellátásokkal, szociális<br />
szolgáltatásokkal (alap és szakosított ellátások) törekszünk a<br />
jövedelembiztonság megteremtésére. Tevékenységünk nem szűkül kizárólag az<br />
anyagi biztonság megteremtésére. Célunk az, hogy a város időskorú lakossága -<br />
ameddig és amennyire lehet - ne veszítse el önállóságát, ne szigetelődjön el a<br />
társadalomtól; azzal is segítjük őket önállónak és függetlennek maradni, hogy az<br />
ellátások otthon, a megszokott környezetükben álljanak rendelkezésükre.<br />
Amennyiben az alapszolgáltatások keretében már nem biztosítható az ellátás,<br />
akkor a szakosított (bentlakásos) intézményi keretek között tudjuk biztosítani a<br />
szolgáltatásokat.<br />
A modellkísérletekben (jelzőrendszeres házi segítségnyújtás, rugalmas<br />
tömegközlekedés bevezetése) való részvételünk - nemcsak a helyi, hanem<br />
országos szintre vonatkozóan is - a szolgáltatások javítására, fejlesztésére<br />
irányulnak.<br />
4.1.1. Pénzbeli ellátások<br />
A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény<br />
szabályozza a pénzbeli és természetbeni ellátásokat, amelyek közül időskorúak<br />
részére az<br />
‣ időskorúak járadéka<br />
‣ ápolási díj-ápolt szerint<br />
‣ közgyógyellátás és<br />
‣ lakásfenntartási támogatás<br />
állapítható meg.
7./ Időskorúak pénzbeli és természetbeni ellátásai Nyíregyházán<br />
Időskorúak<br />
járadéka (fő)<br />
Ápolási díj (db)<br />
Közgyógyellátási<br />
igazolvány (db)<br />
Lakásfenntartási<br />
támogatás (db)<br />
1998 158 145 2912 883<br />
2000 119 219 1821 684<br />
2002 103 354 1791 761<br />
2004 96 399 2025 658<br />
2006 88 458 1386 1021<br />
2007 75 384 1842 1146<br />
Forrás: Nyíregyháza, Polgármesteri Hivatal Szociális Iroda 2007.<br />
Az adatok alapján az ápolási díj és a lakásfenntartási támogatás esetében számszerű<br />
növekedés tapasztalható. Az összes segélyezési esettel összehasonlítva azonban eltérő<br />
tendenciák mutathatók ki:<br />
‣ az ápolási díjban összesen részesülők száma és azon esetszámok, ahol<br />
az ápolt betöltötte a 60. életévét aránya, nem változott a vizsgált<br />
időintervallumban, 72-75% között mozog,<br />
‣ a lakásfenntartási támogatás esetében azonban 10 százalékos növekedés<br />
mutatható ki. Míg 1998-ban a városban lakásfenntartási támogatásra 4267<br />
fő volt jogosult, ezek közül 883 fő idős személy (20 %), addig 2007-ben a<br />
3863 támogatási esetből 1146 fő (29,6%) volt időskorú. E növekedés<br />
mögött a lakásfenntartás költségeinek az emelkedése áll.<br />
A lakásfenntartás költségeinek csökkentése érdekében kezdeményezzük a 75<br />
éven felüli egyedül élő idős emberek szemétszállítási költségeinek kiegyenlítését<br />
biztosító szabályzat kidolgozását.<br />
A közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkezők számának csökkenését a<br />
közgyógyellátás rendszerének változása magyarázza. Többek között<br />
bevezetésre került az egyéni gyógyszerkeret megállapítása és a törvény<br />
kettéválasztotta a jövedelem és a gyógyszerköltség vizsgálatát. A<br />
Szolgáltatástervezési koncepció 2008. évi felülvizsgálata során jeleztük,<br />
hogy több esetben fordult elő, hogy az igénylő gyógyszerfogyasztása<br />
csekély vagy nincs, így nem jogosult közgyógyellátásra, de a<br />
gyógyászati segédeszközöket (kerekesszék, hallókészülék) saját<br />
költségükön kell finanszírozniuk.
E probléma megoldására, kezelésére a helyi rendeletünk módosítása során<br />
került beépítésre, hogy átmeneti segély állapítható meg, gyógyászati<br />
segédeszköz árához való hozzájárulásként azon személyek részére,<br />
akiknek a családjában az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg az<br />
öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, egyedül élő esetén<br />
annak 150 %-át és közgyógyellátás iránti kérelmét elutasították.<br />
4.1.2. Szociális alapszolgáltatások rendszere<br />
A szociális szolgáltatások rendszere létfontosságú a segítségre szoruló idősek<br />
számára. Ezeket a szolgáltatásokat a lakosság egyre nagyobb számban fogja<br />
igénybe venni, egyre nagyobb kereslet lesz irántuk. Az alapszolgáltatások célja,<br />
hogy a támogatásra szoruló személy a saját környezetében élhessen, még akkor<br />
is, ha kiterjedt ápolásra és szociális szolgáltatásokra van szüksége.<br />
Az ellátások célzottabbá tétele szükségessé teszi, hogy a szolgáltatásokban a legnagyobb<br />
gondozási, ápolási szükségletű személyek részesüljenek. E cél megvalósítását segíti elő,<br />
hogy 2008. január 1-től a házi segítségnyújtás és az idősotthoni ellátás esetében<br />
bevezetésre került a gondozási szükséglet mérése. A gondozási szükségletet az önellátási<br />
képesség hiánya alapozza meg, a vizsgálandó kérdések az egészségi állapot, az ápolásra<br />
való rászorulás és az önkiszolgálási képesség körét fedik le. A gondozási szükségletet<br />
szociális szakértői szerv állapítja meg, amelynek a működtetése az illetékes, városi jegyző<br />
feladata.<br />
A házi segítségnyújtást és a saját környezetben történő gondozást erősíti az a törekvés,<br />
amely szerint az ápolási díjban részesülő személyek (ápolók) képzést követően<br />
munkavállalás céljából napi 4 órában házi segítségnyújtásban részesülő személyek<br />
gondozását vállalnák. Pályázati úton induló modell-program keretében nyílik erre<br />
lehetőség, amelyre Önkormányzatunk jelezte részvételi szándékát (a pályázati kiírás az<br />
előzetes tájékoztatás szerint 2008. decemberében jelenik meg).<br />
A Szociális Gondozási Központ az idősellátás területén jelentős szerepet vállal<br />
fel. Az intézmény az időskorú lakosság számára egyértelműen a legkeresettebb<br />
és egyben a legismertebb szolgáltatásokat biztosítja, amelyeknek köre<br />
folyamatosan bővült.
1968-69-től kezdte meg működését a házi segítségnyújtás és az idősek klubja<br />
hálózat. A házi segítségnyújtást - amelynek keretében az alapvető gondozási,<br />
ápolási feladatok elvégzését, az ellátott és lakókörnyezete higiéniás<br />
körülményeinek megtartásában való közreműködést, a veszélyhelyzetek<br />
kialakulásának megelőzésében illetve azok elhárításában való közreműködést<br />
kell biztosítani - 13 házi gondozói körzet összehangolt munkája révén biztosítják.<br />
Az igénybevevők száma folyamatosan növekszik; 2005-ben 459 fő, 2006-ban<br />
474 fő, és 2007-ben 514 fő. Mindennapos ellátott 354 fő, míg időszakosan<br />
ellátott 160 fő. Igazi kihívás azoknak az ágyban fekvő betegeknek az ellátása,<br />
akiknél a gondozás mellett ápolási teendőket is el kell látni, naponta többször fel<br />
kell keresni és a hétvégi ellátást is meg kell szervezni, azok számára, akiknek<br />
nincs hozzátartozója, vagy az nem tudja ellátni, vállalni.<br />
A jelzőrendszeres házi segítségnyújtás 2000-ben kezdte meg működését, mára 127<br />
készülékkel, 3 szakmai központ keretében üzemel. A diszpécserközpont azonban 8<br />
településen 5 szakmai központtal 337 készülék folyamatos működését biztosítja.<br />
Az idősek klubja engedélyezett férőhelyszáma 203. A 8 telephelyen működő hálózat az<br />
idős emberek részére biztosít nappali ellátást.<br />
Az intézmény szervezeti keretében biztosítjuk az étkeztetést, amelynek<br />
keretében napi egyszeri meleg ételt biztosítunk az elsősorban időskorú<br />
személyek részére. Az étkeztetés bonyolítása 23 főzőhelyről történik.<br />
Folyamatosan növekszik az ellátottak száma 2005-ben 588 fő, 2006-ban 562 fő,<br />
2007. decemberben 1072 fő. A 2007. évi jelentős növekedést a térítési díj<br />
számításának - az ellátottak részére kedvező - jogszabályi változása okozta.<br />
2005-től bővítette szolgáltatásait a Központ, augusztustól az otthonápolási szolgálat,<br />
decembertől támogató szolgáltatás kezdte meg működését.<br />
Az otthonápolási szolgálat célja az ápolás humanizálása, hogy csökkenjen a kórházba<br />
kerülési esetek száma, a kórházi helyeken pedig minél rövidebb ideig tartózkodjon olyan<br />
beteg, aki megfelelő körülmények biztosításával otthonában is ellátható. Az otthoni<br />
szakápolási feladatok közül az időseket érintőek elég széles körben meghatározottak, így<br />
például műtétek utáni szakápolási feladatok, műtéti területek ellátása, a decubitálódott<br />
területek, fekélyek ápolása, a mozgás és mozgatás eszközei használatának tanítása, a hely<br />
és helyzetváltoztatás segítése. A szakápolás során fontos mindazon tevékenységeknek a<br />
megtanítása, amelyet maga a beteg vagy családja megtehet a beteg egészségének<br />
helyreállításáért vagy állapota romlásának megakadályozásáért. A vizitszám növekvő<br />
tendenciát mutat, 2005-ben 860, 2006-ban 1514, 2007-ben pedig 2816 volt.
2003-ban Nyíregyházán jelentős változás történt a szociális szolgáltatások<br />
ellátórendszerében. Egyrészt érintette a Szociális Gondozási Központot is, mivel<br />
az akkor a szervezeti keretébe tartozó fogyatékos személyek ellátását biztosító<br />
nappali intézmény és lakóotthon az újonnan létrejött Mentálhigiénés Központ<br />
irányítása alá került. Ezáltal a Szociális Gondozási Központ tiszta profilú,<br />
időseket ellátó intézménnyé vált.<br />
A Szolgáltatástervezési Koncepcióban meghatározott stratégiai célok között<br />
szerepel, hogy a szociális szolgáltatások kerüljenek közelebb az ellátottakhoz,<br />
valamint hangsúlyosabbá váljon a saját környezetben történő gondozás. E cél<br />
érdekében Nyíregyháza-Kertváros és a hozzá kapcsolódó tanyabokrok területén<br />
az étkeztetést és a házi segítségnyújtást, valamint a nappali ellátást biztosító<br />
idősek klubját a Joób Olivér Gondozó és Rehabilitációs Szeretetintézmény<br />
biztosítja 2003-tól.<br />
Nyíregyháza sajátos települési formája a város közigazgatási területéhez tartozó<br />
58 bokortanya. Az itt élő lakónépesség száma: 9660 fő. A bokortanyák a várost<br />
teljes egészében körülölelik, legtöbbjük azonban a város dél-keleti részén<br />
helyezkedik el, 1-20 km-es körzetben. A városhoz legközelebb fekvő tanyák már<br />
szinte „összenőttek” a várossal, ezért ezek megközelítése nem jelent gondot az<br />
ott élők számára. Az úgynevezett tanyaközpontok is viszonylag könnyebb<br />
helyzetben vannak, hiszen ezek valamelyik nagyobb, a városból kivezető fő<br />
közlekedési út mentén helyezkednek el. Ugyanakkor még vannak nehezen<br />
megközelíthető, ritkán lakott területek, ahol az ott élők is igénylik a velük való<br />
foglalkozást, törődést. Az 1999-ben kialakult körzetbeosztás alapvetően nem<br />
változott, a tanyagondnokok a jogszabályban meghatározottnál lényegesen<br />
nagyobb lakosságszámot, lényegesen nagyobb területet látnak el. Mivel<br />
fejlesztés 1999-óta nem történt, így ma is van a városnak olyan külterületi lakott<br />
része, amelyet nem fed le a szolgálat. Tevékenységük jelentős részét a napi<br />
egyszeri meleg étkeztetés, az egészségügyi ellátáshoz való hozzájutás<br />
biztosítása, a gyógyszerek kiváltása jelenti. Munkájuk végzése során a<br />
tanyagondnokok segítségével jutnak el a családgondozók a tanyavilágba.<br />
E feladatot a Human-Net Alapítvány és a Joób Olivér Gondozó és<br />
Rehabilitációs Szeretetintézmény tanyagondnokai látják el.<br />
A Szolgáltatástervezési koncepció stratégiai céljai között került megfogalmazásra, hogy a<br />
civil szervezetek részvételét kell erősíteni a szolgáltatások területén. A nappali ellátás<br />
területén az állami fenntartású intézmények mellett az egyházi fenntartású, valamint a<br />
nem állami fenntartású intézmények is megjelennek. Ez a rendkívül színes szolgáltató<br />
rendszer egyrészt a választás lehetőségét nyújtja az igénybevevők részére, másrészt<br />
versenyhelyzet által minél magasabb színvonalú szolgáltatásokat generál. A 8. számú<br />
ábra tartalmazza azokat az intézményeket, amelyek nappali ellátást nyújtanak.
8./ Szociális alapszolgáltatások<br />
Étkeztetés Tanyagondnoki szolgáltatás<br />
> Szociális Gondozási Központ > Human-Net Alapítvány<br />
> Joób Olivér Rehabilitációs > Joób Olivér Rehabilitációs<br />
Szeretetintézmény Szeretetintézmény<br />
Házi segítségnyújtás Nappali ellátások<br />
> Szociális Gondozási Központ > Szociális Gondozási Központ<br />
> Joób Olivér Rehabilitációs > Joób Olivér Rehabilitációs<br />
Szeretetintézmény Szeretetintézmény<br />
> Rókahegyi Agapé Alapítvány<br />
> Idősek és Megváltozott<br />
Munkaképességűek Klubja<br />
> Jókai Idősek Klubja
4.1.3. Szakosított ellátások<br />
Az 1993. évi III. törvény alapján, ha a rászorult személyekről az alapszolgáltatások<br />
keretében nem lehet gondoskodni, a rászorultakat állapotuknak és helyzetüknek<br />
megfelelő szakosított ellátási formában kell gondozni. Városunkban biztosított az<br />
idősek otthona, valamint az időskorúak gondozóházában (átmeneti elhelyezése)<br />
történő elhelyezés, összesen 761 engedélyezett férőhelyen.<br />
Az elhelyezésre várakozók száma az országos nyilvántartási rendszerben rögzítettek<br />
szerint 2007. december 31-én 230 fő.<br />
A Sóstói Szivárvány Idősek Otthona a város legnagyobb időseket ellátó bentlakásos<br />
intézménye. Az idősek ápolását-gondozását nyújtó feladatokon túl a megyében<br />
elsőként vállalta fel 1997-ben a Hospice ellátás megszervezését, amely egy<br />
sokoldalú gondoskodást jelentő, új palliatív 8 ellátási forma a végső stádiumban levő<br />
(elsősorban rák)betegek részére, amely lehetőséget biztosít a betegek testi-lelki<br />
szükségleteinek méltóságteljes ellátásához, és segítséget nyújt a családtagok<br />
részére. Előbb 5, jelenleg 10 férőhelyen biztosítja ezen ellátást.<br />
Kiemelendő még az a 33 férőhelyes részleg, ahol demenciában szenvedő időseket<br />
ápolnak. A demencia gyakorisága a 65 és 75 éves korúak között 2%, a 80 éven<br />
felülieknél pedig 20 % körüli. A demenciához vezető folyamat lassú, az egész<br />
betegség akár 10 évig is eltarthat. Az idősek otthonaiban ellátottak között évről évre<br />
nő a demens lakók száma, ennek a betegségnek ugyanis az egyik ismert<br />
rizikófaktora az előrehaladott életkor.<br />
Az intézményben 2004-2006. között - annak érdekében hogy rugalmasabb<br />
intézményi struktúra alakuljon ki, egy szervezetben több ellátási típus jelenjen meg,<br />
így több funkciót integráló intézmény jöjjön létre – címzett beruházás valósult meg. A<br />
minőségi, komplex szolgáltatást nyújtó intézmény ellátásainak köre bővült. 2007.<br />
decemberétől működési engedély alapján 25 fő (15 fő demens, 10 fő idős személy)<br />
nappali ellátását, 30 fő idős személy átmeneti elhelyezését nyújtó intézmény kezdte<br />
meg működését. Nehézségként jelentkezett a demens személyeknek a nappali<br />
intézménybe eljutása, amelyre megoldást a 2006-ban bevezetett rugalmas<br />
tömegközlekedési rendszer jelent.<br />
Egészségügyi, Szociális és Bölcsődei Igazgatóság fenntartásában két<br />
telephelyen, összesen 63 férőhelyen biztosít ápolást, gondozást a Családias<br />
Ellátást Biztosító Idősek Otthona a szociálisan rászorult személyek részére. A<br />
Szociális Gondozási Központ szervezeti keretében működő Időskorúak<br />
Gondozóháza 10 férőhelyen biztosít átmeneti elhelyezést a város idős<br />
lakossága számára.<br />
8<br />
tünetmentesítésre, fájdalomcsillapításra szorítkozó
Az önkormányzati fenntartású intézmények mellett 330 férőhelyen biztosítanak<br />
ellátást egyházi és nem állami fenntartók Nyíregyháza területén.<br />
Mind az alapszolgáltatások, mind a szakosított ellátások területén sokszínű a<br />
szolgáltatók palettája. A nyilvántartásunk szerint több mint 40 szociális szolgáltató és<br />
intézmény működik állami, nem állami illetve egyházi fenntartásban Nyíregyháza<br />
területén. Ezek egy része -elsősorban az alapszolgáltatások területén- ellátási<br />
szerződés keretében lát el önkormányzati feladatot.<br />
4.1.4. Nyugdíjas Egyesületek, Szövetségek tevékenysége<br />
A város területén megyei és városi nyugdíjas szövetségek működnek. A<br />
szövetségek, tagszervezeteikkel együtt kirándulásokat, kistérségi találkozókat<br />
szerveznek, különböző tanácsadásokat tartanak, önkéntes munkában vesznek részt,<br />
kulturális eseményeket szerveznek és vesznek részt rajta, mentális támogatást<br />
nyújtanak sorstársaik részére (beteglátogatások), tagjai az Idősügyi Tanácsnak és<br />
véleményt nyilvánítanak.<br />
Jelzéseik alapján több esetben helyiség gondokkal küzdenek az egyesületek.<br />
Megoldásként a jövőben a közoktatási, szociális intézmények, mint befogadók<br />
jelenjenek meg a civilek életében.<br />
4.1.5. Minőségi szolgáltatások biztosítása<br />
Valamennyi szolgáltatóval, fenntartóval a jó kapcsolat kialakítására törekszünk. Az<br />
évente 1-2 alkalommal megrendezésre kerülő Szociális Kerekasztal, az Évadnyitó<br />
Értekezlet ülései -a több mint 100 résztvevővel, akiknek egy része az idősellátásban<br />
tevékenykedik - megfelelő alkalmat nyújtanak az információ cserére, a<br />
kommunikációra, a kapcsolattartásra. Természetesen ezenkívül is bármikor<br />
lehetőség van a párbeszédre, az együtt gondolkodásra, a közös munkára.<br />
Kizárólag az idősügyi szervezetek (szociális intézmények, nyugdíjas szövetségek)<br />
képviselőiből áll az Idősügyi tanács, amely konzultatív, véleményező, javaslattevő<br />
és koordinatív testület. Feladatai közé tartozik az idősek életkörülményeit közvetlenül<br />
érintő helyi rendeletek előkészítésének szakaszában állásfoglalás kialakítása,<br />
közreműködés az Idősek Világnapjával összefüggő programban, valamint az<br />
időskorúak érdekének védelme. Kezdeményezzük az Idősügyi Tanács markánsabb<br />
megjelenését a város életében, a döntések előkészítésében.<br />
A városban minden évben kiemelt esemény az Idősek Akadémiája, valamint az<br />
Idősek Világnapja rendezvények.<br />
5. Modell kísérleti programok<br />
Városunk intézményei több esetben vettek és vesznek részt modell kísérleti<br />
programokban.
A Szociális és Családügyi Minisztérium támogatásával 1999-től működik a<br />
jelzőrendszeres házigondozás belvárosi területen 60 készülékkel. Önkormányzatunk<br />
a kiemelkedően pozitív visszhangra tekintettel saját erőből - a Területfejlesztési<br />
Tanács támogatásával - további 20 készülék beállítását oldotta meg 2000-ben a<br />
bokortanyák területén. A készülékek száma folyamatosan gyarapszik, jelenleg 127<br />
db működik a város és Nyírpazony területén (Nyíregyháza és Nyírpazony<br />
Intézményfenntartó Társulása területe).<br />
2007. január 1-től került bevezetésre a rugalmas tömegközlekedési rendszer,<br />
amelyben speciális járművek (rámpával, kerekesszék rögzítésére alkalmas<br />
egységgel felszerelt) Nyíregyháza ritkán lakott tanyás településrészei, valamint a<br />
város korlátozott közlekedőképességű lakosainak (egyik célcsoportja azok az idősek<br />
akik koruk miatt mozgásában akadályozottak) közlekedési igényét előzetes<br />
igénybejelentés alapján, diszpécseri szolgálat helyfoglalási rendszerét használva,<br />
változó útvonalon és/vagy változó időrendben közlekednek.<br />
2004-ben Önkormányzatunk elnyerte az Idősbarát Önkormányzat Díjat. A díj<br />
adományozásával a Minisztérium Önkormányzatunknak az idősekért vállalt cselekvő<br />
felelősségét ismerte el, és 1.000.000 Ft összeggel járult hozzá a helyi idősügyi<br />
tevékenység segítéséhez.<br />
6. Tervek, fejlesztési irányvonal<br />
Az előzőekben bemutattuk a jelenben elérhető, működő szolgáltatásokat és<br />
tevékenységeinket. Fontos azonban megfogalmazni a jövő feladatait is. Időbeli<br />
ütemezést nem tartunk célszerűnek meghatározni, mivel egyrészt folyamatos<br />
tevékenykedést, aktivitást igényel az érintettek, érdekeltek részéről, másrészt a<br />
társadalmi, gazdasági változások jelentősen befolyásolhatják a program menetét. A<br />
program felülvizsgálatát tartjuk inkább fontosnak a folyamatok követése, értékelése<br />
céljából.<br />
A fejlesztés irányvonalai a következők:<br />
‣ az élethosszig tartó tanulás elősegítése,<br />
‣ önkéntes toborzás,<br />
‣ tudatosítás,<br />
‣ generációk közötti szolidaritás erősítése különböző programokkal,<br />
‣ egészségmegőrzés,<br />
‣ biztonságra törekvés,<br />
‣ Integrált egészségügyi és szociális szolgáltatások,<br />
‣ szociális szolgáltatások fejlesztése.<br />
6. 1. Élethosszig tartó tanulás elősegítése<br />
Fontosnak tartjuk a tanulási lehetőségek megteremtését minden életszakaszban,<br />
nagy jelentőséget tulajdonítunk a megfelelő információkhoz való gyors és korszerű<br />
hozzáférésének. Ennek egyik megvalósulási formája az Idősek Akadémiája<br />
rendezvénysorozat, amelynek keretében előadásokat hallgathatnak az idősek az<br />
egészségre nevelés területéről, a helyes táplálkozásról, gyógyszerhasználatról,<br />
társadalmi kérdésekről, jogszabályi változásokról, szemléltető anyagokkal<br />
kiegészítve.
Mindennapi életünket megfordíthatatlanul behálózta az információs technológia. Az<br />
állampolgároknak alapvető joga a szolgáltatásokhoz és az információkhoz való<br />
hozzáférés joga. Az idős emberek részére rengeteg előnnyel járhat, ha<br />
hozzákapcsolódnak ehhez a világhoz, másrészt hátránnyal is járhat, ha nem tudnak<br />
hozzájutni. Nem kapcsolódni az információs technika világához nem egyszerűen<br />
azt jelenti, hogy bizonyos on-line szolgáltatásokhoz nem férnek hozzá, hanem azt is,<br />
hogy kimaradnak az egyik legfontosabb társadalmi jelenségből. Az idősek iskolai<br />
végzettsége emelkedik, ahogyan az 1.4. pontban bemutattuk, tehát várhatóan a<br />
számítógépes infrastrukturához és az általa kínált szolgáltatásokhoz való hozzáférés<br />
igénye is növekszik. Ezért lépéseket kell tenni az egyenlő hozzáférés biztosítása<br />
érdekében. Ez a folyamat elkezdődött azzal, hogy a Szivárvány Idősek Otthonában<br />
"e-pont"-ot alakítottak ki. Továbbiakban egy-két idősek klubjában internet-szobát kell<br />
kialakítani, valamint a számítógép és internetes ismeretek elsajátítása érdekében<br />
tanfolyamokat célszerű szervezni. A Szociális Gondozási Központ 2006-ban<br />
pályázati úton nyert támogatást 20 fő idős személy számítógépes oktatására. Meg<br />
kell keresni a folytatás lehetőségét, elsősorban pályázati úton.<br />
A megvalósításban résztvevő szervek: idősek szociális alapszolgáltatását nyújtó<br />
intézményei, a szakosított ellátást nyújtó intézmények, civil, egyházi szervezetek.<br />
6.2. Önkéntesek toborzása<br />
Az önkéntes munka hazánkban még nem elterjedt. Az önkéntes munkában<br />
hasznosítani lehetne az idős, aktívabb személyek tudását, tapasztalatait . A fizetett<br />
munkától való visszavonulás nagyon sok idősödő ember életében okoz törést és<br />
megoldást jelentene számukra a foglalkoztatásuk, hasznossá tételük. Másrészről a<br />
segítő szervezetek sem rendelkeznek kimeríthetetlen szakember gárdával. Az<br />
idősebb embereknek a társadalom életében való aktív részvétele minden szereplő<br />
számára, önkormányzat, civil szervezetek és az egyén számára is létfontosságú<br />
lehet.<br />
A megvalósításban résztvevő szervek: idősek szociális alapszolgáltatását nyújtó<br />
intézményei, a szakosított ellátást nyújtó intézmények, civil, egyházi szervezetek.<br />
6.3. Tudatosítás<br />
Komolyan kell venni az ismeretterjesztést; az idősödés folyamatának pozitív<br />
bemutatását a társadalom egésze számára. A programokkal nemcsak az idősek<br />
felé, hanem a felnövekvő új nemzedék felé is fordulni kell. Például az iskolai<br />
tanrendbe be lehetne építeni előadásokat, ismeretterjesztő órákat, vagy közös<br />
programokat szervezni, ahol generációk találkoznak. Ez a generációk közötti<br />
szolidaritást segíti elő.<br />
A szakemberek részére konferenciák szervezése szükséges. A Szivárvány Idősek<br />
Otthonában kialakításra került a Gerontológiai Centrum. Tevékenysége a városban<br />
élő lakosság egészére terjed ki. A központ az új épületrészben került létrehozásra.<br />
Feladata a prevenció, az idő előtti öregedés megakadályozása, tanácsadói hálózat,<br />
információs rendszer kiépítése, foglalkozások, előadások, terápiák tartása (pl.<br />
kreativitást fejlesztő terápia, zeneterápia, mozgásterápia, fiziko-fizioterápia).
A foglalkozásokon a családtagok is részt vehetnek, ahol hasznos tanácsokat,<br />
útmutatásokat kaphatnak. Így elősegíthetjük az idős emberek otthoni gondozását,<br />
szinten tartásukat. A központ az idősek részére szervezet felvilágosító előadások,<br />
különböző konferenciák, szakmai tanácskozások helyszíne, az idős emberekkel<br />
foglalkozó szociális szakemberek szakmai bázisa lehet.<br />
A megvalósításban résztvevő szervek: konferencia szervezés a Szociális Gondozási<br />
Központ, a gerontológiai centrum működésének elkezdése, tartalommal történő<br />
megtöltése a Szivárvány Idősek Otthona feladata, általában az ismeretterjesztés<br />
valamennyi az idősek szociális alapszolgáltatását nyújtó intézményei, a szakosított<br />
ellátást nyújtó intézmények, civil, egyházi szervezetek.<br />
6.4. Generációk közötti szolidaritás erősítése különböző programokkal<br />
Fokozott figyelmet kell fordítanunk a generációk közötti kapcsolat erősítésére,<br />
különböző programok megvalósításán keresztül.<br />
‣ Nagyszülő-unoka túra: célja a város megismerése, mai és évtizedekkel<br />
korábbi értékeinek felfedezése, a generációk közelebb hozása, kölcsönös<br />
elfogadása.<br />
‣ Generációs híd program: célja „Beszélgetés a múltról”, a helyi<br />
hagyományokról való beszélgetés. Írásos emlékek hiányában a helyi<br />
szokások, hagyományok már csak az idős generáció emlékezetében élnek,<br />
ha nem teszünk azért, hogy a fiatalabb generációk is megismerjék azokat<br />
elvesznek, feledésbe merülnek.<br />
‣ Generációs nap: célja a generációk közelebb hozása, egymás értékeinek<br />
megismerése, elfogadása, hasznos szabadidős lehetőségek bemutatása.<br />
A megvalósításban résztvevők: Idősek szociális alapszolgáltatását nyújtó<br />
intézményei, civil, egyházi szervezetek, oktatási-nevelési intézmények.<br />
6. 5. Egészségmegőrzés<br />
Irányelveink közé tartoznak az idősbarát, biztonságos környezet megteremtése az<br />
időskori fogyatékosságból származó terhek, a krónikus betegségek és korai<br />
halálozás megelőzésére és csökkentésére, a dohányzás elleni küzdelem, az<br />
egészséges táplálkozás, a különböző szűrővizsgálatok terjesztésével az<br />
egészségvédelmi faktorok növelése és a kockázatok csökkentése.<br />
Különböző programok segítségével érhetjük el a kitűzött célokat, ezek a következők:<br />
‣ Nyugdíjas egészségmegőrző nap: célja példát mutatni a az időseknek<br />
egészségük megőrzésére, az egészségügyi intézmények segítségével<br />
kiszűrni a meglévő egészségkárosodást, tanácsadás a helyes életmódhoz.<br />
Résztvevők: a város nyugdíjas lakossága, egészségügyi intézmények.<br />
‣ Egészségvédelmi nap: célja preventív jellegű. A lakosság egészségi<br />
állapotának javítása, egészség-tudatának fejlesztése, az aktív időskorra való<br />
felkészítés elősegítése.<br />
Résztvevők: a város középkorú lakossága, nyugdíjasai, orvos-előadók,<br />
gyógytornászok.
‣ Emlékezés beszélgető csoport: a mentális hanyatlás folyamatát és az abból<br />
adódó deficiteket befolyásolni lehet, segíthető az életminőség szempontjából<br />
fontos készségek hosszabb idejű megőrzése. Ezért az” Emlékezés beszélgető<br />
csoport” célja, a beszélgetésen részt vevők életének eseményeire való<br />
visszaemlékezés, a régi emlékanyagok előhívása.<br />
Résztvevők: Idősek szociális alapszolgáltatását nyújtó intézményei, a<br />
szakosított ellátást nyújtó intézmények, civil, egyházi szervezetek.<br />
‣ Szépkoruk Sport Klubja népszerűsítése, sportolni vágyó és szerető idős<br />
emberek toborzása, aktivizálás<br />
6. 6. Biztonságra törekvés<br />
Családok, elesettek, idősek és magányosak élnek külterületeken, a tanyabokrokban<br />
a legkülönfélébb környezetben: erdős-bozótos területen, lakatlan tanyákkal<br />
körülvéve, fokozottan veszélyeztetett közegben. A tanyavilág nyáron, szép időben<br />
felüdülést hozhat az egészséges, életerős ember számára. Nem ugyanaz az érzése<br />
azonban annak, aki este, éjszaka, vaksötétben, járhatatlan utak mentén, betegségtől,<br />
unkától elgyötörten szeretne nyugovóra térni. Ilyenkor eluralkodik a félelem, a<br />
szeretteik iránti aggódás, a magány elviselhetetlen súlya. Ha ezt még nyugtalanító<br />
zajok, a megszokottól eltérő mozgások tetézik, akkor a feszültség csak fokozódik.<br />
A közösségbe tartozás, a biztos segítség tudata belső tartást és erőt képes adni az<br />
idős, magányos embereknek. Célunk alapvetően biztosítani ezeken a területeken<br />
élők részére is a közbiztonságot, valamint a szociális ellátási formákat.<br />
Célcsoportok: A külterületeken, tanyabokrokban élők, mozgásukban korlátozott,<br />
veszélyeztetett környezetben élő idősek.<br />
Résztvevők: Tanyagondnokok, polgárőrség.<br />
6.7. Integrált egészségügyi és szociális szolgáltatások<br />
Ennek keretében az idősek igényeihez, szükségleteihez szabott, akár a lakásukról<br />
igénybe vehető szolgáltatások bevezetése, működtetése fontos. A Szociális<br />
Gondozási Központ tevékenységeinek ismertetésénél az otthonápolási szolgáltatást<br />
ismertettük. Ez az ellátás (jelenleg még nem Egészségbiztosítási Pénztár által<br />
finanszírozott) az idős emberek részére otthonukban, a háziorvos javaslatára és<br />
igazolása alapján nyújt egészségügyi ellátást. A jövőben szükséges fejleszteni a<br />
szolgáltatást és tájékoztatni a lakosságot, az egészségügyi és a szociális<br />
ellátórendszerben dolgozókat.<br />
A Szivárvány Idősek otthonában megvalósuló címzett beruházás új lehetőségeket<br />
teremtett. A geriátriai 9 szaktanácsadást a város valamennyi lakója számára<br />
elérhetővé kell tenni, a szolgáltatás megvalósíthatatlan az egészségügyi<br />
ellátórendszer közreműködése nélkül.<br />
6.8. Szociális szolgáltatások fejlesztése<br />
9<br />
időskori megbetegedésekkel foglalkozó tudomány
A népesség öregedése a szociális szolgáltatások iránti igény növekedésével járnak,<br />
erre utaltunk a 2.1.2.pontban. Folyamatosan magas a bentlakásos elhelyezések<br />
iránti igények száma, de egyre nő az igény az idősek részéről az otthoni ápolásra, a<br />
hozzátartozók részéről pedig arra, hogy saját maguk ápolják szeretteiket. Fontos,<br />
hogy ezt egyrészt anélkül láthassák el, hogy saját karrierjüket fel kelljen adni,<br />
másrészt, aki ezt vállalja, azokra vonatkozóan a támogatási rendszert ki kell<br />
dolgozni. Ebben a programban a házi segítségnyújtást végző családtagok segítését<br />
elméleti szinten fogalmazhatjuk meg, mivel ennek bevezetése jelentős anyagi<br />
többletet igényel. Teendőnk ennek kommunikálása a jogszabály alkotók felé, illetve<br />
keresnünk kell a megoldási lehetőségeket.<br />
A jogszabályi változásoknak megfelelően a jelzőrendszeres házi segítségnyújtás<br />
műszaki rendszerének alkalmasnak kell lennie a kétirányú kommunikációra. E<br />
feltételt 2010. december 31-ig szükséges teljesíteni.<br />
Az idősek otthona elhelyezést nagyon sok esetben az időseknél fellépő demencia<br />
kórképe indokolja. A demens személyek nappali ellátása több családnak oldhatja<br />
meg a problémáját, hiszen napközben megoldottá válik az idős hozzátartozó<br />
ellátása, és nem szükséges a bentlakásos intézményi elhelyezés.<br />
A bentlakásos intézményi elhelyezést igénylők, az ellátásra szoruló idős emberek<br />
száma magas, ezért foglalkozni szükséges a jövőben a kis alapterületű, speciális<br />
infrastrukturával felszerelt, kedvező fenntartású önkormányzati bérlakások<br />
építésének kérdésével.<br />
6.9. Az öregedésre vonatkozó adatgyűjtés, adatfeldolgozás és információs<br />
rendszer kidolgozása<br />
A különböző koncepciók, programok kidolgozása során gyakran szembesülünk azzal<br />
a ténnyel, hogy nem állnak rendelkezésünkre megbízható statisztikai adatok a város<br />
lakosságára vonatkozóan. Tervezéseknél, fejlesztéseknél azonban követelmény,<br />
hogy ismeretekkel rendelkezzünk alapvető demográfiai adatokról, folyamatokról,<br />
felmerülő igényekről stb. Különösen fontos ez olyan programoknál, amelyek több<br />
területet is –szociális, egészségügy, oktatás, kultúra- érint vagy érinthet.<br />
Ennek érdekében „Nyíregyháza Város életminősége – Háztartáspanel”<br />
nyomonkövetéses (kétévente ismétlendő) szociológiai felmérés kezdődik idén<br />
tavasszal. Cél: a város lakossága jövedelmi, szociális, munkaerő-piaci helyzetüknek,<br />
lakáskörülményeiknek a vizsgálata. A felmérés alanyai a 18 évesnél idősebb, állandó<br />
nyíregyházi lakcímmel rendelkező állampolgárok és háztartásaik. A minta nagysága<br />
2000 fő, amely az alapsokaságból (Nyíregyháza lakosai) véletlenszerű reprezentatív<br />
mintavételi eljárás alapján kerül kiválasztásra. A vizsgálat a Debreceni Egyetem<br />
Egészségügyi Főiskolai Karával történő együttműködés keretében történik.<br />
Tartalomjegyzék
Bevezetés………………………………………………………………………. 2.<br />
1. Az időskorúak főbb demográfiai jellemzői.............................................. 3.<br />
1.1. A nemek aránya és a kormegoszlás................................................... 3.<br />
1.2. Családi állapot…………………………………………………………….. 5.<br />
1.3. Egyedül élő idősek………………………………………………………... 5.<br />
1.4. Iskolázottság……………………………………………………………….. 6.<br />
1.5.Gazdasági aktivitás, foglalkoztatás....................................................... 6.<br />
2. Idősek életkörülményei……………………………………………………… 7.<br />
3. Az idősek életminősége.......................................................................... 10.<br />
3.1. Egészségi állapot………………………………………………………… 10.<br />
3.2. Fő tevékenységek az idősek mindennapjaiban................................... 12.<br />
4. Célok………………………………………………………………………….. 13.<br />
4.1. A szociális ellátórendszer………………………………………………… 16.<br />
4.1.1. Pénzbeli ellátások…………………………………………………….… 16.<br />
4.1.2. Szociális alapszolgáltatások rendszere………………………….…… 18.<br />
4.1.3. Szakosított ellátások…………………………………………………… 22.<br />
5. Modell kísérleti programok………………………………………………… 24.<br />
6. Tervek, fejlesztési irányvonal……………………………………………… 24.<br />
6.1. Az élethosszig tartó tanulás ............................................................... 25.<br />
6.2. Önkéntesek toborzása........................................................................ 25.<br />
6.3. Tudatosítás......................................................................................... 26.<br />
6.4. Generációk közötti szolidaritás erősítése .......................................... 26.<br />
6.5. Egészségmegőrzés ........................................................................... 27.<br />
6.6. Biztonságra törekvés ......................................................................... 27.<br />
6.7. Integrált egészségügyi és szociális szolgáltatások…………………… 28.<br />
6.8. Szociális szolgáltatások fejlesztése.................................................... 28.<br />
6.9. Az öregedésre vonatkozó adatgyűjtés, adatfeldolgozás és<br />
információs rendszer kidolgozása ..................................................... 29.
10./a napirend: Előterjesztés az önkormányzati alapítású gazdasági társaságok<br />
2007. évi beszámolóinak elfogadására /Nyíregyházi Állatpark Kht.,<br />
Nyírsuli Kht., Városüzemeltetési Kht., Nyírstadion Kft., Ipari Park Kft.,<br />
Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft., Nyíregyházi<br />
Távhőszolgáltató Kft., Térségi Hulladék-gazdálkodási Kft., Szabolcs-<br />
Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Temetkezési Vállalat/<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője az érintett gazdasági társaság vezetője<br />
Meghívott: az érintett gazdasági társaság könyvvizsgálója<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) A Nyíregyházi Állatpark az első. Van-e szóbeli<br />
kiegészítés? Igen.<br />
Holp János:(vagyonkezelő controller) A beszámolókkal kapcsolatosan szeretném<br />
kérni a Közgyűlést, hogy a Térségi Hulladék-gazdálkodási Kht beszámolóját vegye le<br />
a közgyűlés a napirendről és a következő, májusi közgyűlésre hozza be, valamint<br />
szeretném elmondani, hogy bizottsági ülésen az Ipari Park Kft és a Nyírstadion<br />
későbbi sorsával kapcsolatosan az a megállapodás született, hogy a májusi<br />
közgyűlésre fogunk egy anyagot ennek kapcsán majd hozni.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Akkor a Gazdasági Bizottság véleményét kérem,<br />
egyben vagy külön hogy akarod elmondani? A szakmai bizottság véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel:(Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) Gondolom, hogy<br />
célszerű lenne külön -külön megfogalmazni a véleményt. Az Állatpark Kht.<br />
beszámolójával kapcsolatban a bizottság egyhangúlag támogatta, hogy elfogadja a<br />
közgyűlés.<br />
Dr. Veréb József:(Kulturális és Civil Kapcsolatok Bizottság elnöke) A bizottság<br />
ugyancsak támogatja egyhangúlag az előterjesztést.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) A Felügyelő Bizottság véleményét kérem.<br />
Márföldi István:(Felügyelő Bizottság elnöke) A bizottság az előterjesztést<br />
megtárgyalta illetve a beszámolót megtárgyalta és egyhangú szavazással elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem aki elfogadja a beszámolót szíveskedjen igennel<br />
szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő:<br />
A Közgyűlés 32 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.
116/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Nyíregyházi Állatpark Kht.<br />
2007. évről szóló beszámolójának elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. A Nyíregyházi Állatpark Kht. 2007. évről szóló beszámolóját 791.492 eFt<br />
mérleg főösszeggel, 29.222 eFt mérleg szerinti eredménnyel és a<br />
közhasznúsági jelentéssel együtt elfogadja.<br />
2. Az adózott eredmény felosztásáról akként dönt, hogy a társaság 29.222 eFt-ot<br />
eredménytartalékba helyezzen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Nyírsuli kht. A következő, szóbeli kiegészítés vane?<br />
Nincsen. Bizottságok véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel:(Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság elfogadásra<br />
javasolja a Nyírsuli Kht. beszámolóját.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) A szakmai bizottság véleményét kérem.<br />
Fesztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) A Sport Bizottság 6<br />
igen és 3 tartózkodással elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Köszönöm szépen, van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem aki elfogadja a beszámolót szíveskedjen igennel<br />
szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 19 szavazattal, 3 ellenszavazattal és 10 tartózkodással meghozta az<br />
alábbi határozatot.<br />
116-2/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Nyírsuli Kht. 2007. évről szóló beszámolójának elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. A Nyírsuli Kht. 2007. évről szóló beszámolóját 270.570 eFt mérleg<br />
főösszeggel, 20.782 eFt mérleg szerinti eredménnyel és a közhasznúsági<br />
jelentéssel együtt elfogadja.
2. Az adózott eredmény felosztásáról akként dönt, hogy a társaság 20.782 eFt-ot<br />
eredménytartalékba helyezzen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Városüzemeltetési Kht beszámolója. Köszöntöm az<br />
előterjesztőket. Van-e szóbeli kiegészítés? Szóbeli kiegészítés nincs. A bizottságok<br />
véleményét kérem. Mikó Dániel.<br />
Mikó Dániel:(Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság egyhangúlag<br />
elfogadásra javasolja a jelentést.<br />
Tormássi Géza:(Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) A bizottság<br />
szintén egyhangúlag elfogadásra javasolja.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Felügyelő Bizottság véleménye van-e? Nincsen,<br />
akkor kérdezem, hogy van-e kérdés? Akar-e valaki véleményt nyilvánítani? Kérem<br />
aki beszámolót elfogadja szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 32 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
116-3/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Városüzemeltetési Kht. 2007. évről szóló beszámolójának elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. A Városüzemeltetési Kht. 2007. évről szóló beszámolóját 1.340.682 eFt<br />
mérleg főösszeggel, 2.742 eFt mérleg szerinti eredménnyel és a<br />
közhasznúsági jelentéssel együtt elfogadja.<br />
2. Az adózott eredmény felosztásáról akként dönt, hogy a társaság 2.742 eFt-ot<br />
eredménytartalékba helyezzen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Úgy kell értenem, hogy a Nyírstadiont most<br />
megtárgyaljuk, de erre a továbbiakban visszatérünk. A Nyírstadion beszámolója<br />
következik, és az ülés vezetését egy időre átadom Nagy Lászlónak.<br />
Nagy László:(alpolgármester) A Gazdasági Bizottság véleményét kérem Mikó<br />
Dánieltől.<br />
Mikó Dániel:(Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság megvitatta a<br />
beszámolót, a bizottság kérte, hogy a következő Gazdasági Bizottság ülésére<br />
készüljön előterjesztés a társaság további sorsával kapcsolatban és mivel komoly<br />
szakmai vita keveredett az ÁFA visszaigénylés, cégfelszámolással kapcsolatban,<br />
annak az elhúzódásának az okaira, ezért kéri a Gazdasági Bizottság nyomatékosan,<br />
hogy a könyvvizsgáló az ülésen vegyen részt.
Nagy László:(alpolgármester) Más bizottság tárgyalta-e? Nem. Kérdés vagy<br />
észrevétel van-e? dr. Vinnai Győző.<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Nyíregyháza Képviselő-testülete 2007. június 25-én<br />
döntött a társaság jogutódnélküli megszüntetéséről és a végelszámolási eljárás<br />
megindításáról. Azt gondoljuk, hogy mindenki tudja hogy miről van szó. 2003-tól a<br />
Nyírstadionnál többször felmerült már ez, legalábbis amióta én képviselő vagyok,<br />
hogy végelszámolást kell végrehajtani, most úgy látom, hogy új helyzet van, mert mi<br />
akkor tudjuk támogatni az üzleti beszámolót, ha végelszámolás megtörténik, hiszen<br />
évek óta itt görgetjük magunk előtt. Viszont van egy Áfa vonatkozás ha jól értem<br />
Mikó Dánieltől, amit májusra akarnak behozni. Nem tudom, hogy miért nem lehet<br />
akkor a kettőt együtt? Üzleti beszámolót is akkor hozni, akkorra tisztul a kép.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Holp Jánost kérdezem, hogy van-e válasz?<br />
Holp János:(vagyonkezelő controller) Nincsen egyébként semmi akadálya, hogy ne<br />
hozzuk be. Tehát ebben az esetben azt gondolom, ha Közgyűlés úgy szavaz, akkor<br />
be fogjuk a májusira hozni.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Tekinthető ez módosító indítványnak, amit Vinnai<br />
Győző megfogalmazott? Igen, akkor azt kérdezem a Közgyűléstől, aki elfogadja azt a<br />
javaslatot, hogy a májusi közgyűlésre kerüljön be együtt a cégnek a beszámolója<br />
illetve a végelszámolásról szóló dokumentum az szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 24 szavazattal, 3 ellenszavazattal és 5 tartózkodással meghozta az<br />
alábbi határozatot.<br />
116-4/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Nyírstadion Kft. 2007. évről szóló beszámolójával, valamint<br />
végelszámolásával kapcsolatos döntéséről<br />
A Közgyűlés<br />
egyetért azzal, hogy a Nyírstadion Kft. 2007. évről szóló beszámolója a<br />
végelszámolási dokumentumokkal együtt a soron következő közgyűlésre kerüljön<br />
benyújtásra.<br />
Felelős: Diczkó József, Nyírstadion Kft. ügyvezetője,<br />
Dr. Freidinger Renáta, Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda<br />
vezetője<br />
Határidő: 2008. május 16.
Nagy László:(alpolgármester) A következő cég beszámolója következik, az Ipari<br />
Park Kft. A Gazdasági Bizottság véleményét kérem Mikó Dánieltől.<br />
Mikó Dániel:(Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság megvitatta az<br />
előterjesztést, elfogadásra javasolja a közgyűlésnek, ellenben ezzel kapcsolatban,<br />
ezzel a társasággal kapcsolatban is az a bizottság álláspontja, hogy a következő<br />
ülésre a társaság jövőjében kapcsolatban előterjesztést kell készíteni.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Dr. Vinnai Győző kérdésként?<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Az Ipari Park már nyugodtan mondhatom, hogy<br />
tartósan veszteséges, hiszen 2006. évben illetve most a 2007-es évet tárgyaljuk,<br />
most is. Itt vannak a fő számok, szintén veszteséges, de én egy kérdést szeretnék<br />
benyújtani. Olvasom a könyvvizsgálói jelentésből és kérem, hogy ügyvezető igazgató<br />
úr válaszoljon erre a kérdésre. Folyamatossá váltak a pénzügyi nehézségek, jelentős<br />
a vagyonvesztés, a vállalkozás tőkéje, saját tőkéje tartósan a jegyzett tőke alatt van.<br />
A 2006. üzleti évben negatívvá vált, értéke 22 millió forint körül van. Kötelezettségek,<br />
jegyzett tőke jelzése saját vagyonhoz viszonyított magas aránya veszélyezteti a<br />
gazdálkodás stabilitását. Egyben a vállalkozás folytatásának elvét. Mondjuk ez az<br />
elve. Gondolom, hogy a profiljának megfelelően azt az elvet amit az Ipari Park eddig<br />
kifejtett. Elég súlyos mondatok, mert ha ismerjük a standard könyvvizsgálói<br />
jelentéseket, ez ha valaki sokat foglalkozik vele és autodirekt képezi önmagát, annak<br />
ellenére, hogy nem szakember, ez nagyon súlyos mondat. Az ügyvezetőtől választ<br />
várunk arra, hogyan jutott ide a cég? Amely korábban kvázi egy sikertörténet volt. És<br />
magam is osztom azt, hogy az Ipari Park egy korábbi időszakban vonzotta a<br />
befektetőket, a tőkét, a külföldi és belföldi megtelepedését Nyíregyházán. Köszönöm<br />
szépen.<br />
Nagy László:(alpolgármester) További kérdés van-e? Ha nincs akkor Ügyvezető<br />
igazgató urat kérem válaszoljon rá.<br />
Diczkó József:(Ipari Park Kft. ügyvezetője) Vissza kell sajnos menni a válasz<br />
megválaszolásához 1997-be, amikor az Ipari Park Kft-t az önkormányzat<br />
megalakította. Akkor is ültek már itt a jelenlegi képviselők között a közgyűlésben.<br />
Azért elmondanám, hogy 28 millió forinttal alakult meg 1997 elején a Nyíregyházi<br />
Ipari Park Kft., csak szeretném elmondani azoknak a képviselőknek, hogy nem én<br />
voltam az első ügyvezető, hanem Korvin Balázs volt 2 évig. Már akkor, amikor a cég<br />
megalakult 28 millió forint tőkével, amit 14 milliót az önkormányzat, 14 millió forintot<br />
az Észak-alföldi Regionális Fejlesztési Holding rakott be, gyakorlatilag már az első év<br />
után tőkehiányos volt. Ennek az volt az oka, hogy ebből a 28 millió forintból az Ipari<br />
Park a területeknek a műszaki előkészítését, a különböző tanulmányokat, akkor még<br />
szabályozási tervnek hívták finanszírozta. Tehát amikor Korvin Balázs a cégtől eljött,<br />
akkor már egy óriási hiány alakult ki. Ezt valamennyire tudtuk pótolni a Flextronics<br />
beruházás során, amikor a Nyíregyházi Ipari Park Kft. nyerte a Flextronics külső<br />
infrastruktúra beruházásait. Azonban el kell mondanom, hogy a Nyíregyházi Ipari<br />
Parknak akkor sem és jelenleg sincs működtethető vagyona.
Ez az oka képviselő úr, hogy a cég folyamatosan, 10 éven keresztül pénzügyi<br />
gondokkal küzdött, egyetlen Kft. az önkormányzati cégek között, akinek nincs olyan<br />
vagyona, amiből árbevételt lehetett volna realizálni. Ezt az ügyvezetés, nemcsak én,<br />
az elődöm is többször a Gazdasági Bizottság illetve a Közgyűlés felé is jelezte. De mi<br />
azt szerettük volna, most már egyébként nehezebb a dolog, hogy a terület<br />
értékesítésből bizonyos %-ot az önkormányzat a cég részére mint szolgáltatási<br />
bevételt folyósítson. Egyébként csak hozzátenném, hogy ez az országban 8-15%<br />
között van a különböző hasonlóan működő Kft-nél. Képviselő úr ha ezt a 8%-ot<br />
venné alapul, ez azt jelenti, hogy körülbelül 85-86 millió forintot bevételt jelentett<br />
volna a Kft-nek az elmúlt 10 évben. Tehát gyakorlatilag nem lenne vesztesége a<br />
cégnek. Mivel ezek a bevételek nem realizálódtak, ezért a cég folyamatosan<br />
veszteséges volt, amit az önkormányzat úgy pótolt, hogy a tőkepótlásként adta<br />
ezeket a pénzeket, ami viszont számvitelileg itt van, a könyvvizsgáló úr<br />
megerősítheti. Számvitelileg ezt azt jelentette, hogy a cég saját tőkéjét élte fel. Tehát<br />
ez folyamatos veszteséget jelentett. Ettől függetlenül örülők, hogy képviselő úr<br />
megerősíti, hogy a cégnek a tevékenysége maga elég sikeres volt. Az, hogy<br />
befektetői dömping volt, az tavaly is jellemző volt a cégre, ugyanis 3 cég, kisebb igaz,<br />
nem Electrolux nagyságú, kisebb cég vásárolt területet a Nyíregyházi Ipari Parkba.<br />
De az, amit Mikó úr mondott a Gazdasági Bizottság elnökeként, hogy a cégnek a<br />
jövőjével kapcsolatos döntést a tulajdonosnak meg kell hozni az egyrészt azért van,<br />
mert egyetlen egy terület maradt az Ipari Park első ütemében, ez egy 18.000. m 2 –es<br />
terület, ennek az eladása is remélem, hogy folyamatban van és ebben az évben<br />
pontot tudunk tenni a végére. Innentől kezdve gyakorlatilag a Nyíregyházi Ipari Park<br />
Kft.-nek az elsődleges tevékenysége, tehát az Ipari Park I. ütemének a betelepítése<br />
gyakorlatilag befejeződött, itt a tulajdonosnak el kell dönteni, hogy a Kft.-t azt<br />
megszünteti, mivel a tevékenységének vége van. Vagy pedig más feladatokat ad<br />
neki, amire már vannak előkészítő megbeszélések. A cégnek egy másik komoly<br />
bevétele lehetett volna az Ipari Park működtetése illetve a különböző szolgáltatások<br />
nyújtása a befektetőknek. Azonban ez kiderült, hogy sem itt Nyíregyházán, sem a<br />
régióban, sem az országban gyakorlatilag nem működik. Magyarul azt akarom<br />
mondani, hogy 1997-ben még rózsaszín álmok voltak, hogy majd mi a betelepülő<br />
cégeknek különböző szolgáltatásokat, őrzés-védést, takarítást, parkfenntartást stb.<br />
stb. tudunk nyújtani. Ez nem valósult meg egyrészt azért, mert a betelepülő multik<br />
hozzák a saját rendszerüket, nem nagyon kívánnak külsős plusz cégekkel szerződni,<br />
a kis cégek meg sajnos rendkívül bizalmatlanok, nem csak Nyíregyházán. Végig<br />
jártam nagyon sok Ipari Parkot, működő Ipari Parkot az országban gyakorlatilag ez<br />
hanem sehol nem valósult meg. Tehát magyarul egy Ipari Parkot működtető cégnek<br />
az elsődleges bevétele a földterület utáni járulék lehetne. Sajnos Nyíregyházán azért<br />
nem valósult meg, mert egyszerűen nem az Ipari Park Kft.-nek a tulajdonában voltak<br />
a földek egyrészt. Másrészt pedig ennek Áfa vonzatai voltak, ugyanis ha ezt a 80<br />
milliót 8-10 év alatt kifizette volna az önkormányzat, ennek van egy majdnem 20<br />
millió forintos áfa vonzata tehát ennyivel romlott volna az önkormányzat pénzügyi<br />
helyzete. Egyenlőre ennyit szeretnék mondani, tehát az a lényeg, hogy a<br />
veszteségek nem azért veszteségek, mert a tevékenység az nem jól működött,<br />
hanem egyszerűen ezek számviteli veszteségek, a céget így lehetett a jogszabályok<br />
szerint finanszírozni. Ugyanis azt is tudjuk, hogy a Kft-nél nem is tudom, hogy mióta,<br />
de az önkormányzat közvetlenül támogatást nem nyújthat, a Kht. kívül. Tagi kölcsönt<br />
adhat, de a tagi kölcsönnek van egy elég komoly feltétele, hogy ezt elvileg vissza kell<br />
fizetni, illetve ezután kamatot kell fizetni. Tehát ez plusz költség lett volna a Kft.-nek.<br />
Köszönöm szépen.
Nagy László:(alpolgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy van-e további<br />
kérdés, észrevétel? Amennyiben nincs akkor kérem, hogy szavazzunk. Aki elfogadja<br />
az Ipari Park 2007. évi beszámolóját kérem igennel szavazzon.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 18 szavazattal, 13 ellenszavazattal, 1 tartózkodással meghozta az<br />
alábbi határozatot.<br />
116-5/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
Az Ipari-Park Kft. 2007. évről szóló beszámolójának elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. Az Ipari-Park Kft. 2007. évről szóló beszámolóját 211.095 eFt mérleg<br />
főösszeggel, 14.052 eFt mérleg szerinti veszteséggel együtt elfogadja.<br />
2. A mérleg szerinti veszteség elszámolásáról akként dönt, hogy a társaság<br />
14.052 eFt-os veszteségét az eredménytartaléka terhére számolja el.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Következik a Nyíregyházi Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft 2007. évi beszámolója. Köszöntjük a cég vezetését. Mikó<br />
Dánielnek a Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnökének adom meg a szót.<br />
Mikó Dániel:(Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság vita nélkül egyhangúlag<br />
elfogadásra javasolja.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Tormássi Géza bizottsági elnökként véleményt mond.<br />
Tormássi Géza:(Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) A bizottság<br />
szintén egyhangúlag elfogadásra javasolja. Egyben jelezném, hogy a Felügyelő<br />
Bizottság szintén megtárgyalta és elfogadásra javasolja.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy van-e a jelenlévő<br />
cégvezetőkhöz kérdés, vagy észrevétel, javaslat a képviselő-testület tagjai részéről?<br />
Amennyiben nincs kérem szavazzunk. Aki elfogadja a cég 2007. évi beszámolóját<br />
kérem igennel szavazzon.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 29 szavazattal és 3 tartózkodással meghozta az alábbi határozatot.
116-6/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. 2007. évről szóló<br />
beszámolójának elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. A Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. 2007. évről szóló<br />
beszámolóját 1.328.697 eFt mérleg főösszeggel, 37.032 eFt mérleg szerinti<br />
eredménnyel együtt elfogadja.<br />
2. Az adózott eredmény felosztásáról akként dönt, hogy a társaság 37.032 eFt-ot<br />
eredménytartalékba helyezzen.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Következik a Nyíregyházi Távhőszolgáltató 2007. évi<br />
beszámolója. Van szóbeli kiegészítés? Holp Jánosé a szó.<br />
Holp János: (vagyonkezelő controller) Itt a kiosztott határozat-tervezetben egy<br />
módosítást szeretnénk tenni. Most dönt a közgyűlés arról, hogy 40 millió forint<br />
osztalékot fizessen a társaság, értelemszerűen ennek következtében a mérleg<br />
szerinti eredmény 191 millió 24 ezer forintról 151 millió 24 ezer forintra változik. Így<br />
kérnénk elfogadni.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Köszönöm szépen a kiegészítését. Bizottsági<br />
véleményt kérek.<br />
Mikó Dániel:(Gazdasági Bizottság elnöke) A Nyírtávhő Kft. 2007. évi<br />
gazdálkodásáról szóló beszámolót a Gazdasági Bizottság elfogadásra javasolja, és<br />
mint a Felügyelő Bizottság elnöke szeretném arról tájékoztatni a közgyűlést, hogy<br />
április 14-én a bizottság is megvitatta a beszámolót és elfogadásra javasolja.<br />
Tormássi Géza:(Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) A bizottságunk<br />
5 igen és 5 nem mellett nem javasolja elfogadásra.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Kérdezem a képviselő-testület tagjait, hogy a 2007.<br />
évi beszámolóhoz van-e kérdés? Dr. Vinnai Győző.
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Három kérdést szeretnék feltenni. Az egyik.<br />
Összehasonlítottam a 2006-os és a 2007-es évet, pontosabban a nyereség<br />
mértékét. Ezek számok, de a mögöttes okokról szeretnék bővebbet tudni. 2006-ban<br />
mintegy 65 millió forint volt ha jól láttam a cég nyeresége. Most pedig ez a 191 millió<br />
forint, Holp János jelezte, hogy az osztalék miatt ez változni fog. De mondjuk<br />
maradjunk most ennél az osztalék előtti állapotnál. Minek köszönhető, mondhatom<br />
ez a háromszoros növekedés? Tehát a cég egyik évről a másikra a nyereségét<br />
mondjuk, hogy megháromszorozta. A második kérdésem. A 15. oldalon a<br />
hátralékokról ír a beszámoló. A lakosság és közületi hátralékokról, amit ha jól<br />
olvastam, bár itt van egy kis ellentmondás, mást olvastam, nőtt a lakossági hátralék<br />
mintegy 35 millióval. Lakossági hátralék, 98-180 nap között többféle időhatár volt, de<br />
összességében 35 millióval nőtt a lakossági hátralék. Két számot hasonlítottam<br />
össze, 90 millióval a közületi hátralék. Mi áll ennek a hátterében? Ez a második<br />
kérdésem. A harmadik az osztalékra vonatkozik: Szeretném elmondani, gazdasági<br />
szakemberekkel is konzultálva, hogy osztalék osztás az nem ördögtől való ebből a<br />
szempontból, tehát ha magát a gazdasági eseményt nézzük, akkor egy nyereséges<br />
cégnél ez rendben van vagy rendjén valónak látszik, de azt gondolom, hogy a<br />
Nyírtávhő nem a szabad versenyen, nem egy olyan piacon ad szolgáltatást, ahol<br />
bárki adhat egy szabad áron, hanem itt monopolhelyzet van. Ez tény, én kimerem<br />
jelenteni. Miért ez a 20%-os osztalék? Mi motiválta az előterjesztőt vagy az<br />
önkormányzattal való egyeztetésben, hogy éppen 20%-os ez? A 191 millió<br />
nyereséget nézem, akkor az 38 millió forint,21%-os osztalék. És talán még az<br />
ügyvezető bérét néztem meg a 24. oldalon, ez ilyen bónuszkérdés. A 24. oldalon<br />
van, pontosan akarom idézni, egy pillanat, meg van. A Felügyelő Bizottság<br />
jövedelmét azt szabályoztuk, az rendben van, ügyvezető igazgató előző év 8 millió<br />
850 ezer forint gondolom alapbér, prémiumok, mindennel együtt és 11 millió 410 ezer<br />
tárgyévre vonatkozóan. Ez egy személyt jelent ugye? Az ügyvezető igazgatót. Ezt<br />
egy kicsit magasnak találom, ha 12-vel elosztom. Köszönöm szépen.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Akkor a kérdésekre következik a válasz. 4 kérdés<br />
hangzott el, illetve 3,5 kérdés hangzott el, kérem akkor igazgató urat, hogy az első 3<br />
szakmai kérdésre mindenképpen válaszoljon.<br />
Gerda István:(Nyírtávhő Kft. ügyvezetője) Az első kérdés a 2006. és 2007. éves<br />
nyereségnek a mértékére vonatkozott. Ezek tényszámok, itt azt hiszem, hogy az<br />
arány magáért beszélt. Hagy mondjam el azért, hogy 2006. évben a<br />
gazdálkodásunkat is olyan események kisérték, hogy az akkori tervezett<br />
nyereségünk helyett mintegy felével kevesebb nyereséget realizáltunk. Olyan<br />
költségelszámolásokat is meg kellett ejtsünk, ami energia beszállításhoz<br />
kapcsolódott és ez mintegy több 10 millió forintos nem várt költségemelkedést<br />
jelentett a cég gazdálkodásában. Emiatt az arány tolódhatott el és tolódott el<br />
ugyancsak hasonló miatt, jelzem azt, hogy a 2007-es évi tervezet nyereségünk is<br />
mintegy 120 millió forint volt, tehát nem 50 vagy 65 millió forint, hanem<br />
nagyságrendileg körülbelül duplája. Éppen amiatt, hogy azt a fajta nyereség tartalmat<br />
ami egy 4,5 milliárdos cégnél gazdálkodás kell, hogy kísérjen. Egy biztonságos<br />
gazdálkodást tegyen lehetővé. Én azt is elmondom ehhez, hogy ez a 191 millió<br />
forintos nyereség ez mérleg szerinti eredményt jelent. Az üzemi eredmény ettől 20<br />
millió forinttal kevesebb, az igazi gazdálkodási mutatók azok 20 millióval kevesebb<br />
eredményt mutatnak.
A többi az a pénzügyi műveletek eredményességével illetve ennyivel befolyásolja<br />
arányát tekintve. A hátralékokkal kapcsolatban szeretném azt megjegyezni, hogy az<br />
említett oldal kivonata az göngyölítve és számszerűen tartalmazza mind azt, hogy<br />
bizonyos napi és időszaki hátralék hogy alakult és milyen módon jelzi a cég pénzügyi<br />
politikáját. Ez egy kimutatás, amit a számviteli törvény szerint kötelezettségünk<br />
kimutatni és a tényszámok mellett az is el kell mondjam, hogy a lakossági hátralékok<br />
növekedése, ami 2006. december 31-ei állapothoz képest jelenik meg, a fogyasztói<br />
állományban mintegy 4 millió forintos növekményt jelent 2007. év végére. Tehát az<br />
effektív növekmény különbség közel 4 millió forint. Itt az elkülönítések miatt jelennek<br />
meg azok a kimutatások halmozottan, így van, tulajdonképpen ez az oka az egész<br />
eltérésnek. Ez a lakosságnál ugyan így hasonló módon működik, a nem lakossági<br />
kintlévőségnél az év végi hátralék mértéke 2007. évben könyv szerint kevesebb volt<br />
mint 2006 évben. Az osztalékról pedig majd akkor alpolgármester urat megkérném,<br />
hogy adjon választ.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Az osztalékról Giba Tamás alpolgármester úr ad<br />
választ.<br />
Giba Tamás:(alpolgármester) Az ez évi költségvetésünk elfogadása alkalmával 90<br />
millió forint osztalékbevétellel terveztünk, önkormányzati bevételeket, ennek egy<br />
részét realizálnánk a Nyírtávhő Kft. osztalékából, és ez pedig tulajdonképpen<br />
részben finanszírozza azokat, amelyek panelházak felújításánál 200 millió forintos<br />
mértékben fogalmaztunk meg az idei esztendőre. Tehát attól a szolgáltatást<br />
igénybevevő körtől származó nyereség, ahhoz, hogy a szolgáltatást igénybevevő<br />
körhöz kerül vissza meg ötszörözve. Köszönöm szépen.<br />
Nagy László:(alpolgármester) A három és fél kérdés után a fél véleményt pedig én<br />
úgy tekintem, hogy nem kérdés hangzott el, az egy fajta vélemény a képviselő úr<br />
részéről, hogy az ügyvezető bérét hogyan ítéli meg, magas volt-e vagy sem. Annyit<br />
szeretnék mondani, hogy nemcsak a bérből, hanem a prémium feladatokból illetve az<br />
azokkal összefüggésben a teljesítéséről is szól. Korábban jelezte, Dr. Hajzer László<br />
hogy kérdést véleményt egyben kíván megfogalmazni.<br />
Dr. Hajzer László:(képviselő) A beszámolóhoz mellékelt felügyelő bizottsági<br />
jegyzőkönyv alapján is megállapítható, hogy mint felügyelő bizottsági tag elfogadtam<br />
a beszámolót, és ezt vállalhatónak tartom. Mint közgyűlési tag, mint önkormányzati<br />
képviselő azonban megfontolásra ajánlom a következő kérdéseket. Természetesen<br />
egy gazdasági társaság életében a legjobb dolog, ha van 191 millió forint nyeresége,<br />
hiszen 191 millió forint nyereség az azt jelenti, hogy nyereséges, virágzik. Az<br />
ügyvezetőnek lehet bért emelni, és elbír minden költséget, tehát látszólag minden<br />
rendben van. A Nyírtávhővel van egy alapvető probléma és ne hagyjuk ezt figyelmen<br />
kívül. A Nyírtávhőnek a 3 milliárd 700 milliós árbevétele szinte kizárólag, a<br />
közületeket leszámítva, amik szintén állami vagy önkormányzati tulajdonban vannak,<br />
zömében a lakosságtól származik, a két nagy lakótelep illetve a nyíregyházi<br />
lakótelepen élő embereknek a távhő befizetéseiből. Lényegében a lakosság<br />
befizetései a meghatározóak és döntőek az árbevételben.
Na most én azt kérem megfontolni, hogy 200 millió forintos nyereség az<br />
sokféleképpen felhasználható, ami itt megkeletkezett, egyet azonban nehéz<br />
elfogadtatni az emberekkel, hogy oly eredményesek vagyunk a díjmegállapításban<br />
és oly eredményesek vagyunk a terheknek a növelésében, ne tűnjön ez most nagyon<br />
demagógnak részemről, hogy még 40 millió osztalékot is kiveszünk a<br />
polgártársaknak a befizetéseiből. Tehát sok helyről lehet osztalékot kivenni. Nekem<br />
az a véleményem, hogy mindazokból a cégeinkből, ahol klasszikus vállalkozási<br />
tevékenység folyik, ott ez rendben is lenne. Na de ahol lényegében egy klasszikus<br />
közműcég díjakat vett ki a lakosságra, beszedi ezeket a díjakat és ebből képez 200<br />
milliós nyereséget és ebből vonunk el osztalékot, ez sarcot jelent, ezzel nem nagyon<br />
fog tudni elszámolni az emberek előtt, a lakosság előtt a közgyűlés. Én is általában<br />
egyetértek az osztalékkal, megértem, nem tartom ördögtől származó bűnnek az<br />
osztalékot, de egy olyan cégtől az osztalékot kivenni, ahol egyébként a lakosság a<br />
befizető kizárólag, és ahol hatalmas terhek jelentek meg a befizetésekben, az nem<br />
korrekt, nem is feltétlenül okos dolog. Tehát én ezért javaslom megfontolásra, több<br />
helyről el lehet a 40 milliót venni. Én például tudnék egy olyan üzleti terv vagy<br />
módosításra kötelező határozatot hozni, ahol ezt a 40 milliót, egy nagyobb részt,<br />
mondjuk díjcsökkentésbe, a lakosság számára valami módon visszajutatott pénzben<br />
tennénk meg. Mondja erre Giba alpolgármester úr, hogy a panelprogramba fogjuk<br />
felhasználni. Kérem, az is más, amikor egyébként 10 ezer befizetőből egy szűk<br />
felhasználási sávban használjuk ezt majd a panelprogramban. Ezt akartam<br />
elmondani és ennek a megfontolását javaslom a képviselő-testületnek. Köszönöm<br />
szépen.<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Nagyon rövid leszek, én egy picit más oldalról<br />
közelítem meg, mert Hajzer László elmondta, hogy képződik az osztalék. Úgy mint<br />
egy önkormányzati politikus. Két érdek van. Van az önkormányzatnak egy cége,<br />
amely egy szolgáltatás nyújt Nyíregyháza város lakóinak, ha jól tudom 16 ezer<br />
lakossági fogyasztónk van, és van egy lakossági érdek amely úgy jelenik meg, hogy<br />
a távhőszolgáltatást lehetőleg a szolgáltatás arányában megfizethető áron kapja. Na<br />
most nekem a problémám kettős. A saját cégünk ami tényleg egy stabil cég,<br />
minőségbiztosítása meg van, jól működik, nyereséget termel, ezzel nincs semmi<br />
gond. Ha a gazdasági számokat nézem van egy lakosság érdek is, hogy képesek-e<br />
Nyíregyházán a távhős lakásokban élők megfizetetni azokat a díjtételeket, amelyeket<br />
évről évre emelünk. Idézném a miniszterelnök urat a Szólás Szabadságából két<br />
héttel ezelőtt. Úgy hívják hogy Gyurcsány Ferenc, aki azt mondja, hogy véget kell<br />
vetni annak, hogy az állami és önkormányzati szolgáltatók mindig infláció felett<br />
emelik a szolgáltatás díját és ezáltal a terhet a lakosságra hárítják. Ezt mondta a ma<br />
hivatalban lévő miniszterelnök, meg lehet nézni a kazettát. Na most én azt mondom,<br />
hogy Nyíregyházán drága a távhőszolgáltatás, ezt próbáltam jelezni a korábbi<br />
közgyűlésen, ahol egy összehasonlítás olvastam, lehet, hogy nem teljesen pontos,<br />
de a polgármester asszonynak jeleztem, hogy Győrben, Szegeden, Kaposváron<br />
milyen emelések voltak tételesen. Tehát én nem tudom megszavazni ezt az<br />
előterjesztést, nem azért, mert nem tartom stabilnak a céget, de monopolhelyzetben<br />
tovább hárítja az energia árak növekedését, drága a távhő Nyíregyházán és ezt a<br />
nyereséget úgy sikerült elérnie, hogy Nyíregyházán olyan magasak a távhő árak,<br />
hogy már veszélyeztetik az ingatlanok értékét. Hagy mondjak egy példát tisztelt<br />
ügyvezető igazgató úr.
Egy ismerősöm behozta a számlát és önök azt írták most, hogy 2,2%-kal nőtt az<br />
átlaghőmérséklet, mert azt hiszem, hogy valami ilyesmi van az anyagban, pontosan<br />
nem emlékszem, hogy nem is volt tél tulajdonképpen, hogy az átlaghőmérséklet<br />
most magasabb volt mint a korábbi évben vagy a korábbi években. Felháborodva<br />
mutatják meg a számlát. Megmondom a m 2 árat. Nincs szociális támogatás, nincs<br />
kompenzáció, két köztisztviselőről van szó. Aki 69 m 2 –es panellakásban él és<br />
52.000. forint volt az utolsó távhő számlája egy fűtési hónapban. És nincs<br />
kompenzáció és felháborítóan magasnak tarják, de nem ez a probléma, ha<br />
megnézzük az ingatlan hirdetéseket az a probléma, hogy a távhős lakásokat egyre<br />
nehezebb eladni. Egyre inkább elértéktelenednek, és olyanok laknak ott, akik nem<br />
tudnak máshová költözni, akik nem nagyon tudják kifizetni ezeket a magas<br />
távhőszolgáltatásokat, ráadásul egyéb költségeket is fizetniük kell. Úgy hogy én azt<br />
gondolom, hogy a stratégián el kell gondolkodni, a szolgáltatási díjemelésen el kell<br />
gondolkodni, én nem tudom támogatni ezt a beszámolót. Köszönöm szépen.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Köszönöm szépen. Képviselő úr nemcsak olyanok<br />
laknak ott egyébként, akik állandóan menekülni akarnak abból a lakóövezetből. És<br />
azt meg kifejezetten veszélyesnek tartom, hogy ha felerősödik egy olyan hang, hogy<br />
ezek a lakások értéktelenné váltak és nem lehet őket eladni, mert ilyen a távhőnek az<br />
ára. Akkor, ha egy cég nyereséges, nem attól lehet emelni egyébként az<br />
ügyvezetőnek a bérét, ezt csak azért mondom, mert elhangzott az egyik<br />
észrevételnél, vagy hozzászólásnál egy ilyen megjegyzés is. És a 2007. évi<br />
beszámolót, ha a Nyírtávhő Kft. 2007. évi beszámolóját nézzük, akkor talán pont ez a<br />
testület amelyiknek némileg talán megnyugvással kellene nyugtázni azt, hogy a cég<br />
eredményesen gazdálkodott a korábbi évekhez képest. Még akkor is, ha vannak<br />
olyan anomáliák, amelyeket természetes kezelni kell a cég életében. És a 2007. évi<br />
beszámolót, hogy ha úgy ítéli meg, hogy monopol helyzetéből adódóan tudta ezt a<br />
helyzetet produkálni, akkor nyilván azt is mondja, hogy a privatizációnak a híve és<br />
minél hamarabb értékesíteni kell vagy több szereplősíteni ezt a piacot. Én meg azt<br />
gondolom, hogy addig, amíg van a városnak egy ilyen stabilan működő cége, ettől<br />
nagyobb mértéket is jelent. Felbermann Endre kért szót.<br />
Felbermann Endre:(képviselő) Egy roppant egyszerű kérdést szeretnék feltenni a<br />
város és vállalat vezetésének és lehet, hogy az adott válasz az egyértelművé teszi a<br />
nyereség tartalmat. Miből képzitek, milyen forrásokból rakjátok össze a<br />
beruházásokat, a felújítások, fenntartások költségét?<br />
Nagy László: (alpolgármester) Ki fog válaszolni? Parancsolj.<br />
Gerda István: (Nyírtávhő Kft. ügyvezetője) Szerettem volna erre a kérdéskörre én is<br />
utalni, akkor hadd kezdjem a válaszadással. Tulajdonképpen a cégnél képződő<br />
nyereséget, ami évről – évre megjelenik a cég gazdálkodásában, azt a tulajdonos a<br />
cégnél eredménytartalékba helyezi. A cég tulajdonában lévő, a város tulajdonában<br />
lévő cégben tartott vagyontesteket javítja, felújítja és karbantartja mindebből a<br />
pénzből. Több mint 10 éven át a nyitásprogramnak egy forrását jelentette ez az<br />
eredménytartalék és mind a mai napig ebben is az eredménye megmutatkozik.
Ugyancsak szeretnék még utalni erre a kérdéskörre azzal, hogy az<br />
eredménytartaléknak a jótékony hatása ott is megnyilvánult, amikor tavaly január 1-<br />
én úgy tudtunk áttérni utólagos számlázásra, hogy majdnem 400 millió forintos likvid<br />
pénzügyi eszközre volt szükségünk ahhoz, hogy 1 hónapot meg tudjunk a<br />
fogyasztóknak előlegezni. Erre nem lett volna lehetőség e nélkül, egyrészt más<br />
hitelforrásokból a cég további finanszírozásának megteremtésére, az éves stabilitást<br />
illetően, de az adott hónapban ennyi forrásigény is kellett. Ezt, ha az évek folyamán<br />
nem gyűlt volna össze, a cég erre képtelen lett volna. Ez ilyen szempontból lett<br />
végrehajtható, hogy egy olyan – én azt mondom felelős – gazdálkodás van, ami ilyen<br />
irányokra is kiterjed és tulajdonképpen a fogyasztói igényeknek eleget tud tenni. Még<br />
egy pontosításra hadd szolgáljak az előbbi felvetett témákhoz. A 16 ezer lakás<br />
mellett mintegy 1000 nem lakossági fogyasztója van a Nyírtávhő Kft.-nek. Pontosan<br />
950, és ez a 950 nem lakossági fogyasztó az összes hőforgalomnak mintegy 35%-át<br />
teszi ki. Tehát elég jelentékeny mértékű a lakossági fogyasztók mellett. Köszönöm<br />
szépen.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Nem látok más hozzászólót, kérem, hogy a Nyírtávhő<br />
Kft. 2007. évi beszámolóját fogadja el a testület azzal a módosítással, amit Holp<br />
János elmondott a legelején, tehát nem 191, hanem 151 millió forintos nyereséget<br />
realizál 2007-ben a cég, 40 millió forintos osztalék elvonással. Aki ezzel a<br />
kiegészítéssel a beszámolóval egyetért kérem igennel szavazzon.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 18 szavazattal, 12 ellenszavazattal, 2 tartózkodással meghozta az<br />
alábbi határozatot.<br />
116-7/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Nyíregyházi Távhőszolgáltató Kft. 2007. évről szóló beszámolójának<br />
elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. A Nyíregyházi Távhőszolgáltató Kft. 2007. évről szóló beszámolóját 4.595.954<br />
eFt mérleg főösszeggel, 151.024 eFt mérleg szerinti eredménnyel együtt<br />
elfogadja.<br />
2. Az adózott eredmény felosztásáról akként dönt, hogy a társaság 40.000 eFt<br />
osztalékot fizessen, 151.024 eFt-ot pedig eredménytartalékba helyezzen.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Következik a Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong><br />
Temetkezési Vállalat. Köszöntjük igazgató urat és a könyvvizsgáló urat. Mikó Dániel<br />
a Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke a bizottság véleményét mondja el.
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság<br />
megvitatta a Temetkezési Vállalat 2007. évi gazdálkodásáról szóló beszámolót és<br />
elfogadásra javasolja.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Tormássi Géza.<br />
Tormássi Géza: (Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) A<br />
Városüzemeltetési Bizottság is megtárgyalta és egyhangúlag elfogadásra javasolja.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem a képviselő-testület<br />
tagjait, hogy van-e kérdés, vagy észrevétel a beszámolóhoz? Nem látok ilyet. Kérem,<br />
aki elfogadja a 2007. évi beszámolót igennel szavazzon.<br />
Szavazáskor jelen volt 30 képviselő.<br />
A Közgyűlés 30 szavazattal meghozta az alábbi határozatot..<br />
116-8/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Temetkezési Vállalat 2007. évről szóló<br />
beszámolójának elfogadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. A Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Temetkezési Vállalat 2007. évről szóló<br />
beszámolóját 368.942 eFt mérleg főösszeggel, 10.035 eFt mérleg szerinti<br />
eredménnyel együtt elfogadja.<br />
2. Az adózott eredmény felosztásáról akként dönt, hogy a társaság 10.035 eFt-ot<br />
eredménytartalékba helyezzen.<br />
11./b napirend: Előterjesztés a Market-Partner Kft. beolvadására a Nyíregyházi<br />
Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft.-be<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője<br />
Nagy László: (alpolgármester) Kérdezem, hogy van-e szóbeli kiegészítés? Két<br />
bizottság tárgyalta, a Költségvetési és Gazdasági Bizottság és a Közlekedési és<br />
Városüzemeltetési Bizottság. Mikó Dániel a Költségvetési és Gazdasági Bizottság<br />
véleményét mondja el.
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság<br />
az előterjesztés mellékletét képező mindkét határozat-tervezetet egyhangúlag<br />
elfogadásra javasolta.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Tormássi Géza a<br />
Városüzemeltetési Bizottság véleményét mondja el.<br />
Tormássi Géza: (Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) Bizottságuk<br />
szintén egyhangúlag elfogadásra javasolja.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Dr. Moskovits Károly Jogi<br />
Bizottság?<br />
Dr. Moskovits Károly: (Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) Igen, a<br />
Jogi is tárgyalta, elfogadtuk egyhangúlag.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy van-e kérdés,<br />
vagy észrevétel az előterjesztéssel kapcsolatban? Amennyiben nincs kérem, hogy<br />
aki elfogadja a határozat-tervezetet igennel szavazzon.<br />
Szavazáskor jelen volt 30 képviselő.<br />
A Közgyűlés 30 szavazattal meghozta az alábbi határozatait.<br />
117/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a 228/2007. (XI.12.) számú határozat visszavonásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta és<br />
a Market-Partner Kft. beolvadással történő megszüntetéséről szóló 228/2007.<br />
(XI.12.) számú határozat visszavonja.
117-2/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t a<br />
a Market-Partner Kereskedelmi és Szolgáltató Kft-nek a Nyíregyházi<br />
Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. –be történő beolvadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta és<br />
1. egyetért a Market-Partner Kereskedelmi és Szolgáltató Kft-nek a Nyíregyházi<br />
Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. –be történő beolvadásával 2008.<br />
június 30. napjával.<br />
2. a vagyonmérleg-tervezet fordulónapjául 2008. június 30. napját jelöli meg<br />
3. a beolvadással kapcsolatos könyvvizsgálói feladatok ellátásával Referens –<br />
Audit Kft.-t (4400 Nyíregyháza, Herman Ottó u. 3., Cg: 15-09-067377, kamarai<br />
nyilvántartási száma: 001972), a könyvvizsgálatért személyében felelős<br />
könyvvizsgálóként Oláh Anikót (lakhely: 4400 Nyíregyháza, Herman Ottó u. 3.,<br />
kamarai nyilvántartási száma: 005440) bízza meg.<br />
4. megbízza a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. ügyvezetőjét,<br />
hogy a Market-Partner Kft. ügyvezetőjével közösen készítsék el a<br />
vagyonmérleg-tervezeteket és azokat alátámasztó vagyonleltár-tervezeteket,<br />
valamint az átalakulási döntés meghozatalához szükséges egyéb okiratokat,<br />
valamint az egyesülési szerződést.<br />
Utasítja:<br />
a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda vezetőjét a<br />
szükséges intézkedések megtételére.<br />
Határidő: 2008. június 30.<br />
11./c napirend: Előterjesztés gazdasági társaságok alapító okiratának módosítására<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője<br />
az érintett gazdasági társaság vezetője<br />
Nagy László: (alpolgármester) Szóbeli kiegészítés van-e? Nincs. Köszönöm. Jogi,<br />
Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság tárgyalta az előterjesztést, Dr. Moskovits<br />
Károly.
Dr. Moskovits Károly: (Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A Jogi<br />
Bizottság egyhangúlag támogatja. Köszönöm.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem, van-e valakinek<br />
kérdése, észrevétele az előterjesztéssel kapcsolatban? Amennyiben nincs, kérem aki<br />
egyetért az alapító okiratok módosításával igennel szavazzon.<br />
A szavazáskor jelen volt 30 képviselő.<br />
A közgyűlés 30 szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül meghozta az alábbi<br />
határozatokat.<br />
118/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Város-Kép Kht. alapító okiratának módosításáról<br />
A Közgyűlés az előterjesztést megtárgyalta és<br />
a Város-Kép Kht. Alapító Okiratát az alábbiak szerint m ódosítja:<br />
1.) Az alapító okirat II. fejezetének 2. pontja az alábbiak szerint módosul:<br />
Korábbi szövegezés:<br />
2.) A társaság tevékenységi köre:<br />
A társaság által végzett közhasznú tevékenység:<br />
58.14'08 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása<br />
58.19'08 Egyéb kiadói tevékenység<br />
59.11'08 Film-, video-, televízióműsor-gyártás ( főtevékenység )<br />
59.12'08 Film-, videogyártás, televíziós műsorfelvétel utómunkálatai<br />
59.20'08 Hangfelvétel készítése, kiadása<br />
59.13'08 Film-, video- és televízióprogram terjesztése<br />
9212’03 Film-, videoterjesztés<br />
90.01'08 Előadó-művészet<br />
61.10'08 Vezetékes távközlés<br />
61.20'08 Vezeték nélküli távközlés<br />
61.30'08 Műholdas távközlés<br />
61.90'08 Egyéb távközlés<br />
A társaság által végzett üzletszerű gazdasági tevékenység:<br />
58.11'08 Könyvkiadás<br />
58.13'08 Napilapkiadás<br />
18.11'08 Napilapnyomás<br />
17.23'08 Irodai papíráru gyártása<br />
18.12'08 Nyomás (kivéve: napilap)
18.14'08 Könyvkötés, kapcsolódó szolgáltatás<br />
18.20'08 Egyéb sokszorosítás<br />
68.32'08 Ingatlankezelés<br />
81.10'08 Építményüzemeltetés<br />
62.09'08 Egyéb információ-technológiai szolgáltatás<br />
62.02'08 Információ-technológiai szaktanácsadás<br />
62.01'08 Számítógépes programozás<br />
63.11'08 Adatfeldolgozás, web-hoszting szolgáltatás<br />
62.03'08 Számítógép-üzemeltetés<br />
58.14'08 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása<br />
58.19'08 Egyéb kiadói tevékenység<br />
59.20'08 Hangfelvétel készítése, kiadása<br />
63.12'08 Világháló-portál szolgáltatás<br />
73.20'08 Piac-, közvélemény-kutatás<br />
70.22'08 Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás<br />
70.21'08 PR, kommunikáció<br />
64.20'08 Vagyonkezelés (holding)<br />
73.11'08 Reklámügynöki tevékenység<br />
73.12'08 Médiareklám<br />
74.20'08 Fényképészet<br />
82.99'08 Máshova nem sorolt egyéb kiegészítő üzleti szolgáltatás<br />
85.59'08 Máshova nem sorolt egyéb oktatás<br />
94.99'08 Máshova nem sorolt egyéb közösségi, társadalmi tevékenység<br />
59.14'08 Filmvetítés<br />
90.02'08 Előadó-művészetet kiegészítő tevékenység<br />
93.21'08 Vidámparki, szórakoztatóipari tevékenység<br />
93.29'08 Máshova nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység<br />
63.91'08 Hírügynökségi tevékenység<br />
96.09'08 Máshova nem sorolt egyéb személyi szolgáltatás<br />
Új szövegezés:<br />
2.) A társaság tevékenységi köre:<br />
A társaság által végzett közhasznú tevékenység:<br />
58.14'08 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása<br />
58.19'08 Egyéb kiadói tevékenység<br />
59.11'08 Film-, video-, televízióműsor-gyártás ( főtevékenység )<br />
59.12'08 Film-, videogyártás, televíziós műsorfelvétel utómunkálatai<br />
59.20'08 Hangfelvétel készítése, kiadása<br />
59.13'08 Film-, video- és televízióprogram terjesztése<br />
90.01'08 Előadó-művészet<br />
61.10'08 Vezetékes távközlés<br />
61.20'08 Vezeték nélküli távközlés<br />
61.30'08 Műholdas távközlés<br />
61.90'08 Egyéb távközlés
A társaság által végzett üzletszerű gazdasági tevékenység:<br />
58.11'08 Könyvkiadás<br />
58.13'08 Napilapkiadás<br />
18.11'08 Napilapnyomás<br />
17.23'08 Irodai papíráru gyártása<br />
18.12'08 Nyomás (kivéve: napilap)<br />
18.14'08 Könyvkötés, kapcsolódó szolgáltatás<br />
18.20'08 Egyéb sokszorosítás<br />
68.32'08 Ingatlankezelés<br />
81.10'08 Építményüzemeltetés<br />
62.09'08 Egyéb információ-technológiai szolgáltatás<br />
62.02'08 Információ-technológiai szaktanácsadás<br />
62.01'08 Számítógépes programozás<br />
63.11'08 Adatfeldolgozás, web-hoszting szolgáltatás<br />
62.03'08 Számítógép-üzemeltetés<br />
58.14'08 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása<br />
58.19'08 Egyéb kiadói tevékenység<br />
59.20'08 Hangfelvétel készítése, kiadása<br />
63.12'08 Világháló-portál szolgáltatás<br />
73.20'08 Piac-, közvélemény-kutatás<br />
70.22'08 Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás<br />
70.21'08 PR, kommunikáció<br />
64.20'08 Vagyonkezelés (holding)<br />
73.11'08 Reklámügynöki tevékenység<br />
73.12'08 Médiareklám<br />
74.20'08 Fényképészet<br />
82.99'08 Máshova nem sorolt egyéb kiegészítő üzleti szolgáltatás<br />
85.59'08 Máshova nem sorolt egyéb oktatás<br />
94.99'08 Máshova nem sorolt egyéb közösségi, társadalmi tevékenység<br />
59.14'08 Filmvetítés<br />
90.02'08 Előadó-művészetet kiegészítő tevékenység<br />
93.21'08 Vidámparki, szórakoztatóipari tevékenység<br />
93.29'08 Máshova nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység<br />
63.91'08 Hírügynökségi tevékenység<br />
96.09'08 Máshova nem sorolt egyéb személyi szolgáltatás<br />
Az alapító okirat egyéb rendelkezései változatlan tartalommal érvényben maradnak,<br />
a tulajdonos az alapító okirat módosítását, mint akaratával mindenben megegyezőt,<br />
jóváhagyólag írta alá.<br />
Felhatalmazza:<br />
Csabai Lászlóné polgármestert és dr. Szemán Sándor<br />
jegyzőt a Város-Kép Kht. módosított alapító okiratának<br />
aláírására.
Utasítja:<br />
Határidő:<br />
Diczkó József-et, a Város-Kép Kht. ügyvezetőjét a<br />
szükséges okiratok elkészítésére és az alapító okirat<br />
módosítása cégjegyzéken történő átvezetésének<br />
kezdeményezésére.<br />
2008. május15.<br />
Melléklet a 118/2008.(IV.28.) számú határozathoz:<br />
Alapító okirat módosítása<br />
Amelyet a Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata, mint a VÁROSKÉP<br />
Szolgáltató Közhasznú Társaság . alapítója tesz figyelemmel a 21/2008.(I.14.)<br />
számú határozatának tartalmára, valamint a Szabolcs - Szatmár- Bereg <strong>Megyei</strong><br />
Bíróság, mint Cégbíróság Cg. 15-14-000019/68 számú végzésében foglaltakra is<br />
tekintettel.<br />
1.) Az alapító okirat II. fejezetének 2. pontja az alábbiak szerint módosul: .<br />
Korábbi szövegezés:<br />
2.) A társaság tevékenységi köre:<br />
A társaság által végzett közhasznú tevékenység:<br />
58.14'08 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása<br />
58.19'08 Egyéb kiadói tevékenység<br />
59.11'08 Film-, video-, televízióműsor-gyártás ( főtevékenység )<br />
59.12'08 Film-, videogyártás, televíziós műsorfelvétel utómunkálatai<br />
59.20'08 Hangfelvétel készítése, kiadása<br />
59.13'08 Film-, video- és televízióprogram terjesztése<br />
9212’03 Film-, videoterjesztés<br />
90.01'08 Előadó-művészet<br />
61.10'08 Vezetékes távközlés<br />
61.20'08 Vezeték nélküli távközlés<br />
61.30'08 Műholdas távközlés<br />
61.90'08 Egyéb távközlés<br />
A társaság által végzett üzletszerű gazdasági tevékenység:<br />
58.11'08 Könyvkiadás<br />
58.13'08 Napilapkiadás<br />
18.11'08 Napilapnyomás<br />
17.23'08 Irodai papíráru gyártása<br />
18.12'08 Nyomás (kivéve: napilap)<br />
18.14'08 Könyvkötés, kapcsolódó szolgáltatás
18.20'08 Egyéb sokszorosítás<br />
68.32'08 Ingatlankezelés<br />
81.10'08 Építményüzemeltetés<br />
62.09'08 Egyéb információ-technológiai szolgáltatás<br />
62.02'08 Információ-technológiai szaktanácsadás<br />
62.01'08 Számítógépes programozás<br />
63.11'08 Adatfeldolgozás, web-hoszting szolgáltatás<br />
62.03'08 Számítógép-üzemeltetés<br />
58.14'08 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása<br />
58.19'08 Egyéb kiadói tevékenység<br />
59.20'08 Hangfelvétel készítése, kiadása<br />
63.12'08 Világháló-portál szolgáltatás<br />
73.20'08 Piac-, közvélemény-kutatás<br />
70.22'08 Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás<br />
70.21'08 PR, kommunikáció<br />
64.20'08 Vagyonkezelés (holding)<br />
73.11'08 Reklámügynöki tevékenység<br />
73.12'08 Médiareklám<br />
74.20'08 Fényképészet<br />
82.99'08 Máshova nem sorolt egyéb kiegészítő üzleti szolgáltatás<br />
85.59'08 Máshova nem sorolt egyéb oktatás<br />
94.99'08 Máshova nem sorolt egyéb közösségi, társadalmi tevékenység<br />
59.14'08 Filmvetítés<br />
90.02'08 Előadó-művészetet kiegészítő tevékenység<br />
93.21'08 Vidámparki, szórakoztatóipari tevékenység<br />
93.29'08 Máshova nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység<br />
63.91'08 Hírügynökségi tevékenység<br />
96.09'08 Máshova nem sorolt egyéb személyi szolgáltatás<br />
Új szövegezés:<br />
2.) A társaság tevékenységi köre:<br />
A társaság által végzett közhasznú tevékenység:<br />
58.14'08 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása<br />
58.19'08 Egyéb kiadói tevékenység<br />
59.11'08 Film-, video-, televízióműsor-gyártás ( főtevékenység )<br />
59.12'08 Film-, videogyártás, televíziós műsorfelvétel utómunkálatai<br />
59.20'08 Hangfelvétel készítése, kiadása<br />
59.13'08 Film-, video- és televízióprogram terjesztése<br />
90.01'08 Előadó-művészet<br />
61.10'08 Vezetékes távközlés<br />
61.20'08 Vezeték nélküli távközlés<br />
61.30'08 Műholdas távközlés<br />
61.90'08 Egyéb távközlés
A társaság által végzett üzletszerű gazdasági tevékenység:<br />
58.11'08 Könyvkiadás<br />
58.13'08 Napilapkiadás<br />
18.11'08 Napilapnyomás<br />
17.23'08 Irodai papíráru gyártása<br />
18.12'08 Nyomás (kivéve: napilap)<br />
18.14'08 Könyvkötés, kapcsolódó szolgáltatás<br />
18.20'08 Egyéb sokszorosítás<br />
68.32'08 Ingatlankezelés<br />
81.10'08 Építményüzemeltetés<br />
62.09'08 Egyéb információ-technológiai szolgáltatás<br />
62.02'08 Információ-technológiai szaktanácsadás<br />
62.01'08 Számítógépes programozás<br />
63.11'08 Adatfeldolgozás, web-hoszting szolgáltatás<br />
62.03'08 Számítógép-üzemeltetés<br />
58.14'08 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása<br />
58.19'08 Egyéb kiadói tevékenység<br />
59.20'08 Hangfelvétel készítése, kiadása<br />
63.12'08 Világháló-portál szolgáltatás<br />
73.20'08 Piac-, közvélemény-kutatás<br />
70.22'08 Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás<br />
70.21’08 PR, kommunikáció<br />
64.20’08 Vagyonkezelés (holding)<br />
73.11’08 Reklámügynöki tevékenység<br />
73.12’08 Médiareklám<br />
74.20’08 Fényképészet<br />
82.99’08 Máshova nem sorolt egyéb kiegészítő üzleti szolgáltatás<br />
85.59’08 Máshova nem sorolt egyéb oktatás<br />
94.99’08 Máshova nem sorolt egyéb közösségi, társadalmi tevékenység<br />
59.14’08 Filmvetítés<br />
90.02’08 Előadó-művészetet kiegészítő tevékenység<br />
93.21’08 Vidámparki, szórakoztatóipari tevékenység<br />
93.29’08 Máshova nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység<br />
63.91’08 Hírügynökségi tevékenység<br />
96.09’08 Máshova nem sorolt egyéb személyi szolgáltatás<br />
Az alapító okirat ezen tartalmú módosításának elkészítésére és ellenjegyzésére<br />
Dr. Lőkös Eleonóra ( 4400 Nyíregyháza, Szarvas u.5-9. sz. ) egyéni ügyvédet<br />
bízza meg az alapító az alapító által bemutatott és a fenti számú határozat<br />
kivonatának tartalma szerint.
118-2/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Nyíregyházi Távhőszolgáltató Kft. alapító okiratának módosításáról<br />
A Közgyűlés az előterjesztést megtárgyalta és<br />
a Nyíregyházi Távhőszolgáltató Kft. Alapító Okiratát az alábbiak szerint<br />
módosítja:<br />
1./ Az alapító okirat I. fejezet 3. pontja kiegészül az alábbi telephellyel:<br />
3.3. 4400 Nyíregyháza, Vay Á. krt. 4-6. 1/104.<br />
2./ Az alapító okirat II. fejezet első bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:<br />
A társaság fő tevékenysége:<br />
35.30 08 Gőz ellátás, légkondicionálás /főtevékenység /<br />
A társaság további tevékenységi körei:<br />
43.21 08 Villanyszerelés<br />
43.22 08 Víz-, gáz-, fűtés-, légkondicionáló-szerelés<br />
43.29 08 Egyéb épületgépészeti szerelés<br />
43.39 08 Egyéb befejező építés<br />
43.99 08 Egyéb speciális szaképítés<br />
80.20 08 Biztonsági rendszer szolgáltatás<br />
Az alapító okirat egyéb rendelkezései változatlan tartalommal érvényben maradnak,<br />
a tulajdonos az alapító okirat módosítását, mint akaratával mindenben megegyezőt,<br />
jóváhagyólag írta alá.<br />
Felhatalmazza:<br />
Csabai Lászlóné polgármestert és dr. Szemán Sándor<br />
jegyzőt a Nyíregyházi Távhőszolgáltató Kft. módosított<br />
alapító okiratának aláírására.
Utasítja: Gerda Istvánt, a Nyíregyházi Távhőszolgáltató Kft.<br />
ügyvezetőjét a szükséges okiratok elkészítésére és az<br />
alapító okirat módosítása cégjegyzéken történő<br />
átvezetésének kezdeményezésére.<br />
Határidő:<br />
2008. május15.<br />
Melléklet a 118-2/2008.(IV.28.) számú határozathoz:<br />
ALAPÍTÓ OKIRAT MÓDOSÍTÁSA<br />
Az 1992. június 29. napján kelt alapító okirattal megalakult a NYÍRTÁVHŐ<br />
Nyíregyházi Távhőszolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság, melyet a<br />
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Bíróság, mint Cégbíróság Cg.15-09-061685. sz.<br />
alatt a cégjegyzékbe bejegyzett.<br />
Az alapító az alapító okiratot a mai napon az alábbiak szerint módosítja:<br />
1./ Az alapító okirat I. fejezet 3. pontja kiegészül az alábbi telephellyel:<br />
3.3. 4400 Nyíregyháza, Vay Á. krt. 4-6. 1/104.<br />
2./ Az alapító okirat II. fejezet első bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:<br />
A társaság fő tevékenysége:<br />
35.30 08 Gőz ellátás, légkondicionálás /főtevékenység /<br />
A társaság további tevékenységi körei:<br />
43.21 08 Villanyszerelés<br />
43.22 08 Víz-, gáz-, fűtés-, légkondicionáló-szerelés<br />
43.29 08 Egyéb épületgépészeti szerelés<br />
43.39 08 Egyéb befejező építés<br />
43.99 08 Egyéb speciális szaképítés<br />
80.20 08 Biztonsági rendszer szolgáltatás<br />
3./ Az alapító okirat egyéb rendelkezései változatlanul érvényesek.<br />
4./ A szerződő felek megbízást adnak Dr. Mikula Mónika ügyvéd (Nyíregyháza, Zrínyi<br />
I. u. 9.) részére jelen okirat elkészítésére, ellenjegyzésére, a cégbírósági<br />
eljárásban képviseletük ellátására.<br />
Jelen alapító okirat módosítást Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Közgyűlése a 118-<br />
2/2008. (IV.28.) sz. határozatával fogadta el.
118-3/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. felügyelő bizottságának<br />
munkavállalói képviselői megválasztásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta és a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő<br />
Kft. felügyelő bizottságának tagjává választja munkavállalói képviselőként 2008.<br />
május 01. napjától 2011. június 30. napjáig terjedő időre az alábbi személyeket:<br />
Név: Hegyesi Sándor<br />
Szül.hely.idő: Nyíregyháza, 1959.11.02.<br />
Anyja neve: Boldis Emma<br />
Lakcím: 4405 Nyíregyháza, Áfonya u. 1.<br />
Név: Orosz Zoltán<br />
Szül.hely.idő: Nyíregyháza, 1961.03.26.<br />
Anyja neve: Szilágyi Julianna<br />
Lakcím: 4482 Kótaj, Arany J. u. 34.<br />
Név: Fodorné Fehér Katalin<br />
Szül.hely.idő: Abaújszántó, 1955. 05.10.<br />
Anyja neve: Demeter Erzsébet<br />
Lakcím: 4400 Nyíregyháza, Ungvár stny. 2.6/37.<br />
Utasítja:<br />
Hámoriné Rudolf Irént a Nyíregyházi Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. ügyvezetőjét, a szükséges intézkedések<br />
megtételére.<br />
Határidő: 2008. június 30.
118-4/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. könyvvizsgálójának<br />
visszahívásáról és új megválasztásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta és<br />
1. a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. könyvvizsgálóját, Hollós<br />
Andrást (an: Petrikovics Erzsébet, lakhely: 4400 Nyíregyháza, Csipke u. 16.<br />
II/6., kamarai tagsági száma: 001965) 2008. április 30. napjával visszahívja.<br />
2. a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. könyvvizsgálójának a<br />
Tax-Contir Kft-t. (Cg: 15-09-063325, székhely: 4400 Nyíregyháza, Csipke u.<br />
16. II/6. kamarai nyilvántartási száma: 000666) a könyvvizsgálatáért<br />
személyében felelős könyvvizsgálóként Hollós Andrást (an: Petrikovics<br />
Erzsébet, lakhely: 4400 Nyíregyháza, Csipke u. 16. II/6., kamarai tagsági<br />
száma: 001965) választja meg.<br />
A könyvvizsgáló megbízatása 2008. május 01. napjától 2011. június 30.<br />
napjáig terjedő időszakról szól.<br />
Utasítja:<br />
Hámoriné Rudolf Irént a Nyíregyházi Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. ügyvezetőjét, a szükséges intézkedések<br />
megtételére.<br />
Határidő: 2008. június 30.
118-5/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. alapító okiratának<br />
módosításáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta és a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő<br />
Kft. alapító okiratát az alábbiak szerint módosítja:<br />
A társasági szerződés 5. pontja a TEÁOR’08 számok változása miatt az<br />
alábbiakra módosul:<br />
A cég tevékenysége:<br />
6832’08 Ingatlankezelés<br />
Főtevékenység:<br />
0161’08 Növénytermesztési szolgáltatás<br />
0210’08 Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység<br />
0220’08 Fakitermelés<br />
0240’08 Erdészeti szolgáltatás<br />
0812’08 Kavics-, homok-, agyagbányászat<br />
3240’08 Játékgyártás<br />
3312’08 Ipari gép, berendezés javítása<br />
3320’08 Ipari gép, berendezés üzembehelyezése<br />
3511’08 Villamosenergia-termelés<br />
3512’08 Villamosenergia-szállítás<br />
3513’08 Villamosenergai elosztás<br />
3514’08 Villamosenergai-kereskedelem<br />
3600’08 Víztermelés, -kezelés, - ellátás<br />
3700’08 Szennyvíz gyűjtése, kezelése<br />
3811’08 Nem veszélyes hulladék gyűjtése<br />
3821’08 Nem veszélyes hulladék kezelése, ártalmatlanítása<br />
3822’08 Veszélyes hulladék kezelése, ártalmatlanítása<br />
3900’08 Szennyeződésmentesítés, egyéb hulladékkezelése<br />
4110’08 Épületépítési projekt szervezése<br />
4120’08 Lakó- és nem lakó épület építése<br />
4211’08 Út, autópálya építése<br />
4221’08 Folyadék szállítására szolgáló közműépítés<br />
4299’08 Egyéb m.n.s. építés<br />
4311’08 Bontás
4312’08 Építési terület előkészítése<br />
4313’08 Talajmintavétel, próbafúrás<br />
4321’08 Villanyszerelés<br />
4322’08 Víz-, gáz-, fűtés-, légkondicionáló szerelés<br />
4329’08 Egyéb épületgépészeti szerelés<br />
4331’08 Vakolás<br />
4332’08 Épületasztalos-szerkezet szerelése<br />
4333’08 Padló-, falburkolás<br />
4334’08 Festés, üvegezés<br />
4339’08 Egyéb befejező építés m.n.s.<br />
4391’08 Tetőfedés, tetőszerkezet –építés<br />
4399’08 Egyéb speciális szaképítés m.n.s.<br />
4520’08 Gépjárműjavítás, - karbantartás<br />
4677’08 Hulladék-Nagykereskedelem<br />
4941’08 Közúti áruszállítás<br />
4942’08 Költöztetés<br />
5210’08 Raktározás, tárolás<br />
5221’08 Szárazföldi szállítást kiegészítő szolgáltatás<br />
5510’08 Szállodai szolgáltatás<br />
5520’08 Üdülési, egyéb átmeneti szálláshely-szolgáltatás<br />
6810’08 Saját tulajdonú ingatlan adásvétele<br />
6820’08 Saját tulajdonú, bérlet ingatlan bérbeadása, üzemeltetése<br />
6831’08 Ingatlanügynöki tevékenység<br />
7010’08 Üzletvezetés<br />
7111’08 Építészmérnöki tevékenység<br />
7112’08 Mérnöki tevékenység, műszaki tanácsadás<br />
7311’08 Reklámügynöki tevékenység<br />
7312’08 Médiareklám<br />
7320’08 Piac-, közvélemény- kutatás<br />
7490’08 M.n.s. egyéb szakmai tudományos, műszaki tevékenység<br />
7500’08 Állat-egészségügyi ellátás<br />
7810’08 Munkaközvetítés<br />
7820’08 Munkaerőkölcsönzés<br />
7830’08 Egyéb emberierőforrás-ellátás,- gazdálkodás<br />
7990’08 Egyéb foglalás<br />
8110’08 Építményüzemeltetés<br />
8121’08 Általános épülettakarítás<br />
8122’08 Egyéb épület-, ipari takarítás<br />
8129’08 Egyéb takarítás<br />
8130’08 Zöldterület-kezelés<br />
8291’08 Követelésbehajtás<br />
8299’08 M.n.s. egyéb kiegészítő üzleti szolgáltatás<br />
8532’08 Szakmai középfokú oktatás<br />
8559’08 M.n.s. egyéb oktatás<br />
8560’08 Oktatást kiegészítő tevékenység<br />
8790’08 Egyéb bentlakásos ellátás<br />
8899’08 M.n.s. egyéb szociális ellátás bentlakás nélkül
9001’08 Előadó művészet<br />
9002’08 Előadó művészetek kiegészítő tevékenysége<br />
9004’08 Művészeti létesítmények működtetése<br />
9329’08 M.n.s. egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység<br />
9525’08 Óra-, ékszerjavítás<br />
9604’08 Fizikai közérzetet javító szolgáltatás<br />
9609’08 M.n.s. egyéb személyi szolgáltatás<br />
A társasági szerződés 12. pontja az alábbiakra módosul:<br />
Az Alapító könyvvizsgálónak a Tax-Contir Kft-t. (Cg: 15-09-063325, székhely: 4400<br />
Nyíregyháza, Csipke u. 16. II/6. kamarai nyilvántartási száma: 000666) a<br />
könyvvizsgálatáért személyében felelős könyvvizsgálóként Hollós Andrást (an:<br />
Petrikovics Erzsébet, lakhely: 4400 Nyíregyháza, Csipke u. 16. II/6., kamarai tagsági<br />
száma: 001965) választja meg a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft.<br />
könyvvizsgálójává. A könyvvizsgáló megbízatása 2008. május 01. napjától 2011.<br />
június 30. napjáig terjedő időszakról szól.<br />
A társasági szerződés 13. pontjában meghatározott felügyelő bizottság<br />
tagjainak száma 8-ra bővül, ezért a Bizottság az alábbi tagokkal egészül ki:<br />
A Társaságnál 8 tagú Felügyelő Bizottság működik.<br />
A Felügyelő Bizottság tagjai:<br />
Munkavállalói képviselők:<br />
Név: Hegyesi Sándor<br />
Szül.hely.idő: Nyíregyháza, 1959.11.02.<br />
Anyja neve: Boldis Emma<br />
Lakcím: 4405 Nyíregyháza, Áfonya u. 1.<br />
Név: Orosz Zoltán<br />
Szül.hely.idő: Nyíregyháza, 1961.03.26.<br />
Anyja neve: Szilágyi Julianna<br />
Lakcím: 4482 Kótaj, Arany J. u. 34.<br />
Név: Fodorné Fehér Katalin<br />
Szül.hely.idő: Abaújszántó, 1955. 05.10.<br />
Anyja neve: Demeter Erzsébet<br />
Lakcím: 4400 Nyíregyháza, Ungvár stny. 2. 6/37.<br />
A munkavállalói képviselők megbízatása 2008. május 01. napjától 2011. június 30.<br />
napjáig tart.<br />
Alapító rendelkezése folytán a társasági szerződés egyéb pontjai és rendelkezései<br />
továbbra is változatlan tartalommal élnek tovább.<br />
Felhatalmazza:<br />
Csabai Lászlóné polgármestert és Dr. Szemán Sándor jegyzőt a<br />
Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. módosított<br />
alapító okiratának aláírására.
Utasítja:<br />
Hámoriné Rudolf Irént a Nyíregyházi Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. ügyvezetőjét, a szükséges intézkedések<br />
megtételére.<br />
Határidő: 2008. június 30.<br />
12./ napirend: Előterjesztés Nyíregyháza településszerkezeti tervének, szabályozási<br />
tervének és helyi építési szabályzatának jóváhagyásáról szóló<br />
21/2007.(VI.12.) KGY rendelet módosításának elkészítésére<br />
Előadó: Veres István városi főépítész<br />
Nagy László: (alpolgármester) Kérdezem, hogy van-e szóbeli kiegészítés?<br />
Veres István: (városi főépítész) Csak egy technikai. A rajzi mellékleteknél a<br />
számozások mellé melléklet került és a számok azok el lettek számozva. Nyolc<br />
helyen szeretnénk a szabályozási terv módosítására javaslatot tenni, és amennyiben<br />
megnézik, akkor ott el van számozva, eggyel torlódik. Köszönöm.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Bizottsági véleményt kérek.<br />
Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság tárgyalta. Jánócsik Csaba.<br />
Jánócsik Csaba: (Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság elnöke) A<br />
bizottság a napirendet tárgyalva 8 különböző témakörrel találkozott és a szavazás<br />
végeredménye úgy volt, hogy az 5. napirendi pontot 5 igen, 1 nem és 1<br />
tartózkodással fogadta el, a 7. pontot 6 igen és 1 tartózkodás mellett fogadta el,<br />
minden más napirendi pontot egyhangú szavazattal támogatott a bizottság.<br />
Köszönöm.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem a Testület tagjait, hogy<br />
van-e kérdése valakinek? Észrevétele, javaslata? Márföldi Istváné a szó.<br />
Márföldi István: (képviselő) Az utóbbi időben többen kerestek meg Kistelekiszőlőből,<br />
nem szorosan a napirendhez tartozik, de gyakorlatilag igen is. Többen kerestek meg<br />
a Kistelekiszőlőből, hogy az ingatlanjukra a 2005. évi szabályozási terv módosítással<br />
utat helyezett el az Önkormányzat. Valaki 2003-ban vette az ingatlant, 2005-ben<br />
rátették az utat, szeretne építkezni, vagy szeretné eladni, de egyszerűen sem eladni<br />
nem tudja, sőt mi mondjuk neki, hogy nem adunk rá építési engedélyt.
Na most ezután az állampolgár bejön a Vagyonirodára, vagy ír a Vagyonirodának<br />
egy levelet és kéri, hogy ezt a dolgot oldják meg neki, illetve felajánlja az<br />
Önkormányzat részére, hogy a jelenlegi forgalmi értéken vásárolják meg. A<br />
Vagyonirodának a következő a válasza rá. Szinte minden esetben. „Egyenlőre nincs<br />
szándékunkban utat építeni az Ön telkére. És nem is kívánjuk megvásárolni a telket.”<br />
Most csak annyit szeretnék kérdezni, hogy tisztességes magatartás ez az<br />
Önkormányzat részéről egy állampolgárral szemben? Akit mi hoztunk ilyen<br />
helyzetbe, és gyakorlatilag ilyen választ adunk a kérdésére? Én tudom, hogy nem<br />
dúskálunk a pénzben, de azért emberekkel lehet ilyet lehet csinálni? Köszönöm<br />
szépen.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Jeszenszki András.<br />
Jeszenszki András: (képviselő) Egy szintén nem a témába vágó kérdésem lenne,<br />
de picit hasonló ahhoz, amit képviselőtársam feltett az előbb. Múlt héten keresett egy<br />
választóm a külterületi részről, ahol eredendően 16 méteres útszélességeket<br />
szabályoztunk illetve majd aztán visszaléptünk és 12 métert határoztunk meg minden<br />
területen. Ugyanakkor amikor ő építési engedélyt kért a telkére, a<br />
visszajegyeztetésnél a Földhivatal mégis 4 métert vett el, a 16 méterhez képest vette<br />
vissza a telek szélességét, ahogy mutatta a rajzokon. A kérdésem az lenne, hogy mi<br />
lehet ennen az oka? Tehát náluk még nincsen meg az a tervmódosítás amit mi a<br />
tavalyi évben ilyen tárggyal elfogadtunk, vagy egyszerűen ez csak egy<br />
adminisztrációs hiba lehetett? Köszönöm szépen.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Az első kérdés az általánosabb<br />
felvetés volt, a második az teljesen konkrét. Veres István a Márföldi István által<br />
felvetett kérdésre tudsz válaszolni?<br />
Veres István: (városi főépítész) Én csak javaslatot tudnék tenni. Néhányszor már<br />
tettünk rá javaslatot igaz, hogy amióta újra főépítésze vagyok a városnak az én<br />
elmúlt 2,5 évemben úgynevezett városfejlesztési alapot képzett a költségvetésében a<br />
város, ahol azoknak a területeknek a megszerzésére bizonyos összeget félretett.<br />
Természetesen itt sem tudta minden egyes állampolgárnak az adott pillanatban<br />
jelentkező igényét teljesíteni, de mégis tervezhető és viszonylag nagyobb összeg állt<br />
rendelkezésre. Ez idáig a költségvetésben ilyen fedezet nem állt rendelkezésre. Az is<br />
biztos, hogy az ilyen rohamosan fejlődő városrészek, főleg mint Kistelekiszőlő, ahol<br />
olyannyira rendezetlenek egyrészt az utak nyomvonalai és a szélességei, a<br />
beépítések viszont olyan nagy ütemben történnek, a közlekedés ott is lassan akkora<br />
gondot fog okozni mint a városnak azokon a területein, ahol már mondjuk több tíz<br />
éve, vagy ne adj isten akár 100 éve is lakott területek vannak. Tehát szakmailag<br />
ezeknek az utaknak a jelentős részét eltörölni a tervből nem lehetne. Nem tudnám<br />
javasolni. Egészen biztos azonban, hogy valamilyen kártérítés lehet, persze itt esetek<br />
váltogatják egymást, mert már a ’91-es tervben is nagyon sok telken betervezett utak<br />
voltak. Lehet, hogy ilyen betervezett utak mentén vásárolta meg a telkét az<br />
állampolgár. Tehát itt meg kell nézni egyedileg, hogy ez a dolog ebben az esetben,<br />
amit a Márföldi úr említett, ez a helyzet áll fenn vagy nem. A többi esetben viszont<br />
gondolom, hogy ha lenne a városnak ilyen városfejlesztési alapja, akkor a<br />
Vagyoniroda tudná kezelni ezeket az útnyitásoknak a problémáit.
Csak emlékeztetni szeretnék mindenkit arra, hogy a nem tervezett, eltörölt, nyitható<br />
utak területén három esetben segítette a város, főleg Nyírszőlős esetében volt ilyen<br />
útnyitás, ahol meg az Ezüstkalász sor területén volt ilyen vásárlás és azt hiszem,<br />
hogy a borbányai területen, ahol a közösen összeálló telektulajdonosok számára<br />
egy-egy telek megvásárlásával segítette az útnyitást és több telek kialakítást. A<br />
másik esetre a Földhivatalnál, hogy van-e rendezési terv ott, vagy nincs? Erre csak<br />
azt tudom mondani, hogy a Földhivatal az egyeztetésekkor be van vonva, de nála<br />
nyílván jóváhagyott terv nincsen. Akkor amikor a megosztásokat szeretnék, akkor azt<br />
a Műszaki iroda hagyja jóvá és nyilván a város által jóváhagyott és most már<br />
módosított szabályozási terv alapján a Földhivatalnak azt kell figyelembe venni.<br />
Tehát nála nincs rendezési terv, nem is volt, hanem itt a Műszaki iroda által<br />
jóváhagyott telekterület méretet kell, hogy lejegyezze. Elképzelhető hogy itt lehet<br />
keresni a gondot. Nem tudom pontosan, hiszen ezt az esetet nem ismerem.<br />
Köszönöm szépen.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm. Hogy mennyire élő az a probléma amit<br />
Márföldi István felvetett, fogadó órán rendszeresen találkozunk ilyen lakossági<br />
észrevételekkel. Bejelentésekkel. Úgy hogy valóban Veres Istvánnal szinte hetente<br />
egyeztetünk ilyen témákban, akkor amikor fogadó órákon vagyunk túl. Ezzel együtt<br />
azt gondolom, hogy István arra is lehetne mondani valamit, hogy abban az esetben,<br />
hogyha ilyen helyzet előáll és az építési teleknek a nagysága csökken oly mértékben<br />
– már ilyenre is volt példa – hogy ilyen esetekben mi a teendő.<br />
Veres István: (városi főépítész) Ilyen esetekben tényleg hosszas tárgyalás és<br />
egyeztetés történik és valóban a Vagyonirodával és amennyiben ők költségvetési<br />
fedezetet kap a telkek megvásárlására, akkor létrejönnek ezek az adás-vételek. Ha<br />
nem és ott most például éppen a területre, a telekből szükség van valamilyen<br />
közcélból, akkor bizony kisajátításra is sor kerül, de ez is a költségvetésben<br />
meghatározott keretek szerint történhet. Az biztos, hogy már a 2008-ban most<br />
jóváhagyott szabályozási terv, helyi építési szabályzatában is nagyon sok könnyítést<br />
tettünk. A Kistelekiszőlő volt az egyik ilyen ahol a területi átsorolásra is javaslatot<br />
tettünk, hogy ne falusias lakóterület legyen, hanem kertvárosias, vagy pedig a<br />
telekterület méret meghatározásakor, hogyha az út miatt kellene csökkenteni a telek<br />
méretét, de korábban meg volt például az építési telek kialakításához szükséges<br />
teleknagyság, akkor azt most is be lehessen építeni. Ez naponta jelentkező ilyen<br />
probléma. Az, amit Márföldi képviselő úr mond, az általában azokat jelenti, ahol nem<br />
marad vissza olyan nagyságú telek területméret, ahol még beépíthető telek maradna.<br />
Ez lenne az a telek, ami építési tilalom alatt van. És amikor mi a testület elé vittük<br />
2005-ben illetve 2007-ben is a rendezési terv módosítását, a testület úgy döntött,<br />
hogy a tilalomlistát nem fogadja el. Köszönöm szépen.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Köszönöm szépen. Márföldi István.<br />
Márföldi István: (képviselő) Én mindent értettem amit elmondtatok, de az én<br />
véleményem szerint, meg a fair játék szerint az lenne a helyes magatartásunk ebben<br />
a témában, hogy ha valaki egy ilyen bejelentést tesz és valóban hamarabb vásárolta<br />
a telkét, mint ahogyan mi ráraktuk az utat, akkor nagyon gyorsan meg kellene<br />
vizsgálni, hogy igen, szükség van-e erre az útra vagy nincs.
Ha nincs, nincs probléma, akkor intézkedjünk arra, hogy szabadítsuk fel és tudjon<br />
rendelkezni az állampolgár az ingatlanával. Ha van, akkor pedig azt is jó dolognak<br />
tartanám, még ha ebben az évben nem tudjuk már megvásárolni, hanem azt írjuk<br />
meg neki igen tisztelt Vagyoniroda, hogy mit tudom, én jövőre megvásároljuk a telkét,<br />
mert erre az Önkormányzatnak szüksége van, ezért meg ezért és kész. De olyan<br />
választ adni, hogy egyenlőre nincs szándékunkban építeni rá, és nem is akarjuk<br />
megvásárolni, akkor mit csináljon az állampolgár? Ide jön hozzánk, építési engedélyt<br />
nem adunk neki, eladni nem tudja, és akkor most mit csináljon? Egyet csinál, megy a<br />
Közigazgatási Hivatalhoz, végigjárja a tortúrát, de miért kell erre rákényszeríteni az<br />
állampolgárt? Ezt nem tartom fairnek.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Azt gondolom, amit Veres István elmondott azért az a<br />
későbbiekben igyekszik kezelni minden ilyen helyzetet, ami a rendezési terv<br />
módosításával hátrányos helyzetbe hozott bizonyos embereket, akik<br />
telektulajdonosként ezeken a területeken érintettek. Köszönöm szépen. Nem látok<br />
más hozzászólót. A Közgyűlést kérdezem, hogy az előterjesztéssel, a település<br />
szerkezeti tervnek a módosításával egyetért-e? Amennyiben igen, kérem<br />
szavazzanak.<br />
Szavazáskor jelen volt 32 képviselő.<br />
A Közgyűlés 31 szavazattal, 1 tartózkodással meghozta az alábbi határozatot.<br />
119/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
Nyíregyháza településszerkezeti tervének, szabályozási tervének és<br />
helyi építési szabályzatának jóváhagyásáról szóló 21/2007. (VI. 12.) KGY<br />
rendelet módosításának elkészítéséről<br />
A Közgyűlés<br />
A többször módosított 1997. évi LXXVIII. tv. az Épített környezet alakításáról és<br />
védelméről szóló tv. 6. § (3) bek. a./ pontjában kapott felhatalmazása alapján<br />
I. 1./ - Nyíregyháza településszerkezeti terve<br />
2./ - szabályozási terve<br />
3./ - valamint helyi építési szabályzata módosításának elkészítéséhez hozzájárul.<br />
II. A településszerkezeti terv és a szabályozási terv módosítása az alábbi területeket<br />
érinti:<br />
- Művelődési Központ területére vonatkozó szabályozási előírások módosítása<br />
- Bokréta utca gyűjtőútként jelölése<br />
- Debreceni út Rozsréti csomópont és az M3 autópálya közötti terület<br />
szabályozási előírásainak módosítása<br />
- Törzs utca- Lehár Ferenc utca „sarkában” található terület szabályozási<br />
előírásainak módosítása<br />
- Naplemente utcától nyugatra lévő terület szabályozási előírásainak módosítása
- Rozsrétszőlő 4-es út mentén gazdasági terület kijelölése<br />
- Üdülőterület kijelölése a Múzeumfalu északi oldalán<br />
- Botanikus kert területén övezeti határvonal módosítása<br />
III. Utasítja: a főépítészt, hogy a településrendezési tervek és a helyi építési<br />
szabályzat módosítását készíttesse el.<br />
Felelős: Veres István városi főépítész<br />
Nagy László: (alpolgármester) 5 perc szünetet rendelek el.<br />
Szünet után.<br />
13./ napirend: Előterjesztés az önkormányzati törzsvagyonba tartozó szilárd<br />
burkolatú utak felújítására ÉA-TEÚT pályázat benyújtásra<br />
Előadó: Hajzer Gábor Városfejlesztési Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Visszaveszem az ülés vezetését. Van-e szóbeli<br />
kiegészítés? Szóbeli kiegészítés nincsen. A bizottságok véleményét kérem.<br />
Költségvetési és Gazdasági Bizottság véleményét.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság<br />
megvitatta az előterjesztést és egyhangúlag elfogadásra javasolta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság.<br />
Tormássi Géza:(Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) A<br />
Városüzemeltetési Bizottság szintén megtárgyalta és egyhangúlag elfogadásra<br />
javasolja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) A Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság<br />
véleményét kérem, Jánócsik Csaba.<br />
Jánócsik Csaba: (Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság elnöke) A<br />
bizottság az előterjesztést egyhangú szavazással elfogadásra javasolja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Márföldi István.
Márföldi István: (képviselő) Gazdasági Bizottságon én elég részletesen elmondtam<br />
a problémámat ezzel a napirenddel. Az Iroda részéről nem igazán akceptálták a<br />
gondjaimat, vagy próbálták akceptálni a gondomat. Valószínű, hogy nincs is<br />
kompetenciájuk hozzá. Na most a gondom a következő. Biztos emlékszik rá<br />
polgármester asszony is, amikor legelőször beszélgettünk erről, illetve én vetettem<br />
fel, hogy a Malomkert útjai nagyon rossz állapotban vannak, ha következő ilyen<br />
útfelújítási program lesz, akkor ne felejtse el polgármester asszony, hogy ott is gond<br />
van. Mondtam akkor, hogy ki kell jönni, meg kell nézni, mert valóban nem nagyítom<br />
fel a dolgot, egyszerűen probléma van. Na most akkor megbeszéltük azt, hogy jó, ha<br />
legközelebb lesz rá lehetőség, akkor olyan formában megcsináljuk, hogy a 17-es<br />
körzetnek még van három utcája ahol a burkolattal gond van. Azt hozzárakjuk és egy<br />
tisztességes programot csinálunk a Malomkertre. Gyakorlatilag ilyen formában, ha<br />
nem is minden utcára, de megoldódik a Malomkertnek a problémája. Na most én<br />
megmondom őszintén, nagy meglepetéssel vettem tudomásul azt, amikor megláttam<br />
ezt az előterjesztést, hogy a 4. helyre vagyunk rangsorolva. Ha ez nem sorrend,<br />
akkor már egy kicsit meg vagyok nyugodva. Másik dolog, senki meg nem kérdezett<br />
engem, mint a körzetnek az egyéni képviselőjét arról, hogy egyáltalán mire<br />
gondoltam, egyáltalán melyik utcákat tartanám fontosnak, hanem amikor ezt az<br />
előterjesztést megláttam, akkor láttam meg, hogy a 17-es körzetnek a három<br />
utcájában ami rendben van, az én körzetemből a 18-ból 3 utcát tettünk hozzá és<br />
csináltunk egy legkisebb programot ami 60 akárhány millió forint a 90 milliósokkal<br />
szemben. Én nagy tisztelettel azt kérem, úgy gondolom, hogy a város anyagi<br />
helyzetét ez már nem fogja se pozitív se negatív irányba befolyásolni, ha 30 millióval<br />
ez a projekt több lesz és ami ebbe a 30 millióba belefér és még akkor is benne<br />
vagyunk a 100 millióba bőségesen. Mert 50 + 50 millió lehet, ami ebbe belefér, én<br />
megmondom az utcákat, hogy melyikre gondolok, annyiból csináljuk meg ezt a<br />
programot, ha egyáltalán oda jutunk, hogy sor kerül ennek a projektnek a<br />
megvalósítására. És ebben az esetben gyakorlatilag a Malomkertnek a nagyobb<br />
problémájának a megoldása be van fejezve és a 17-es körzetnek is az a három<br />
utcája, ami még problémás volt. Én nem tudom, hogy most módosító indítványként<br />
mondjam ezt, mert ha kell, akkor én módosító indítványként adtam ezt elő, hogy<br />
kérem ennek megfelelően fogadja el a Közgyűlés ezt a napirendet. Természetesen<br />
én a Gazdasági Bizottságban is megszavaztam és itt is meg fogom szavazni, és azt<br />
kérem a frakciómtól is, hogy szavazza meg. Akkor is, ha nekünk csak három utcánk<br />
marad benne. De mindenesetre az nem lenne egy jó dolog. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy kíván-e még<br />
valaki szólni? Jánócsik Csaba.<br />
Jánócsik Csaba: (képviselő) Én támogatnám Márföldi képviselőtársamnak a<br />
javaslatát, csak azt szeretném megkérdezni irodavezető úrtól, hogy a pályázati<br />
kiírásban van-e olyan kritérium, ami miatt ezt nem lehet, nehogy borítsa?<br />
Emlékszünk, amikor ilyen utak voltak, egybefüggő útszakaszoknak kellett lenni,<br />
tömegközlekedésnek kellett ott lenni, valamilyen önkormányzati intézménynek kellett<br />
ott lenni. Tehát volt korábbi években az ilyen jellegű kiírásoknak egyfajta<br />
követelmény szintje. Amúgy meg szerintem támogatható a javaslat. Köszönöm<br />
szépen.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Most nem tudom Hajzer Gábor, vagy Giba Tamás<br />
ad választ?<br />
Giba Tamás: (alpolgármester) Néhány információ. Az egyik, hogy ebben a zsebben<br />
olyan 600 millió forint körüli összeg van az Észak-alföldi Régióra vonatkozóan,<br />
összesen. Tehát ebből az következik, hogy egy 100 milliós támogatást el lehet onnan<br />
hozni körülbelül, de ha nagyon ügyesek leszünk, meg a debrecenieknek,<br />
szolnokiaknak is az lesz a motivációjuk, hogy egy olyan 120 – 130-ig elmenjünk,<br />
akkor elképzelhető, hogy mind a négyet meg tudjuk nyerni ebben a formájában.<br />
Tehát én azt gondolom, hogy ami pályázatot most, illetve előterjesztést tettünk<br />
támogatási igényre, ez egy olyan maximális érték, hogy ha ezt sikerül mindet elhozni,<br />
akkor ez egy nagyon optimális verzió. A következő dolog pedig az, hogy szűk két<br />
héten belül be kell adni a pályázatot. De nincsen két hete, hogy megjelent. Két hete,<br />
hogy megjelent, szűk két hét múlva be kell adni. Én bátran merem mondani, hogy ki<br />
fog derülni, hogy ha két utcát meg kell terveztetnünk, hozzá kell rakni, egyszerűen<br />
kifutunk az időből. Tehát ez egy nagyon kemény kényszerpálya. Ha marad ki utca,<br />
amit fontosnak tartunk azt saját erőből kellene megvalósítani. Nyílván valóan ezeket<br />
az utcákat amikor az iroda előkészíti az útkezelővel, tehát a mi útkezelőnkkel<br />
hosszasan egyeztet, és nyilván ő tudja, hogy melyik utcánál van a legtöbb gondja,<br />
problémája, a másik pedig, hogy a pályázati kiírásnak meg kell felelnünk. Ahol a<br />
tömegközlekedéssel érintett útvonalaknak van a prioritása és annak mindenképpen<br />
része kell, hogy legyen a programnak. Tehát én arra buzdítanám a képviselőtársakat,<br />
hogy ebben a formában fogadjuk el ezt az előterjesztést. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Hajzer Gábortól szeretném megkérdezni, hogy<br />
felmerült-e, hogy ez egy nagyobb program legyen? Vagy mi döntött, hogy ezek az<br />
utcák kerültek bele?<br />
Hajzer Gábor: (Városfejlesztési Iroda vezetője) A pályázat előkészítése úgy zajlott,<br />
hogy az ez évi feltételrendszert nem ismertük. Az előző évi tapasztalatok alapján<br />
kezdtük el a pályázatok előkészítését, akkora csomagokat igyekeztünk összeállítani,<br />
amely egy 40 milliós maximális támogatási korláton belül marad. A pályázati kiírással<br />
kapcsolatos jogszabály tervezet amikor megjelent, mindenkire egységesen,<br />
valamennyi önkormányzatra 20 milliós támogatási limitet határozott meg.<br />
Polgármester asszony előtt is és alpolgármester úr előtt is ismert, azért kellett<br />
lobbyzzunk és a megyei jogú városok ezt elérték, hogy ez a maximális támogatási<br />
limit egy-egy projekt esetében ne kerüljön alkalmazásra. Ezzel az információval<br />
körülbelül 2 hete rendelkezünk. Pályázat végleges szövege a múlt héten jelent meg,<br />
május 15-re be kell adjuk a kész pályázatokat. Ezek között a keretek között<br />
igyekeztünk dolgozni, tudjuk azt, hogy tömegközlekedéssel érintett területek azok,<br />
amelyek szóba jöhetnek, tudjuk, hogy összefüggőnek kell lenniük ezeknek az<br />
utcáknak és tudjuk azt is, hogy csak felújításról lehet szó. Tudjuk, én tudom, hogy<br />
ezen a területen van olyan utca, amelyik úgy tűnik mintha aszfalttal burkolt lenne, de<br />
annak a felújítása csak úgy lehetséges, hogy fel kell szedni ami ott van, tehát új utat<br />
kell építeni. Ahhoz ebből a programból támogatást nem kaphatunk. Képviselő úr<br />
körzetében van olyan utca, amelyik ebbe nem kerülhetett bele. Nagyságrendek.<br />
Amikor azonos fajlagos költségekkel számítottak, a kiegészített anyagban látszik,<br />
hogy gyakorlatilag hasonló nagyságrendű csomagokról van szó mind a négy területet<br />
érintően.
Az előzetes tervezői becslések azért szórtak annyira amint a kiküldött anyagból<br />
látták, mert három tervezői cég készítette a négy területre a terveket, nyilván<br />
különböző fajlagosokkal kalkuláltak, pont azért, hogy mindegyik eleme<br />
egyformaképpen versenyképes legyen. Utólag kellett korrigáltatnunk a<br />
költségbecsléseket, utólag kellett azonos fajlagos költségekkel összeállíttatnunk. Ne<br />
hozzuk egyik pályázatunkat a másikhoz képest hátrányba. Ezt tettük. Köszönöm<br />
szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Dr. Moskovits Károly.<br />
Dr. Moskovits Károly: (képviselő) Csak egy részletbeli dologra szeretném a<br />
figyelmet felhívni, de úgy tudom, hogy valamelyik bizottsági ülésen ez szintén szóba<br />
került. Teljesen mindegy, hogy a Közgyűlés fog a Piaccal foglalkozni, hogy melyik<br />
verziót fogadja el, ott munkagépek fognak jönni-menni. Tehát, hogy ez be lett-e<br />
kalkulálva, mert ebben nagyon profik vagyunk. Nemcsak mi, hanem az egész ország.<br />
Megcsináljuk az új utat, aztán 3 nap múlva már valamilyen brigád elkezd rajta<br />
dolgozni, hogy ilyen csíkok legyenek rajta keresztbe, mert úgy az igazi. Most a viccet<br />
félretéve, ezt hogyan akceptáljuk, mert ezzel a dologgal akkor kellene foglalkozni, ha<br />
ott már befejeződik vagy így, vagy úgy ez a felújítás. A Márföldi képviselőtársam<br />
javaslatát, egyébként mint egyéni képviselőnek a javaslatát maximálisan tudom<br />
támogatni. A Szántó Kovácson lakom, ezt csak viccnek szántam, hogy megértem az<br />
aggodalmait. Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Márföldi István.<br />
Márföldi István: (képviselő) Nem szívesen teszem, de reagálok egy dologra amit<br />
Irodavezető úr elmondott. Na most azért nem teszem szívesen, mert úgy látom, hogy<br />
nem nagyon van értelme. Tehát amit mondott, hogy milyen feltételekkel lehet ebbe<br />
bekerülni, az kettőnél igaz, kettőnél meg nem igaz. Mert kettőnél fölötte van a 40<br />
millió forinton ez az összeg, kettőnél meg alatta van. A másik pedig, még egyszer<br />
mondom. A másik dolog. Amire én még azt mondom, hogy kerüljön bele ebbe a<br />
programba, az nem olyan utca, amilyenre ön gondol. Akkor miért nyilatkozik így?<br />
Mondom úgy, hogy sorba megyek rajta. Budai Nagy Antal utca, bocsánat, a<br />
legrosszabb a Kert köz, azon nem lehet közlekedni, ami az iskolához megy be az<br />
Ady Endre utca felől. A Buday Nagy Antal utca, az Esze Tamás utca és Áchim<br />
András utca. Tehát erről a négy utcáról van szó. De a Kert köz utcát, ami az iskola<br />
felé megy azt ajánlom megnézni valakinek, hogy mondjuk kocsival nem nagyon<br />
szabad ott közlekedni.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Szeretnék kérdezni Hajzer Gábor. Hogy látod a<br />
realitását, hogy a tervezés az egy hét alatt elkészül-e?<br />
Hajzer Gábor: (Városfejlesztési Iroda vezetője) Én erre a kérdésre nem tudok<br />
válaszolni, hogy egy hét alatt a tervező el tudja-e készíteni azokra az utcákra a<br />
terveket amikről itt szó van.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Az a javaslatom, hogy a belváros az utolsó legyen.<br />
Nem fogsz megharagudni Szokol Tibor, de a Piac felépítése ezt indokolja. És<br />
egyébként ellentétben Giba Tamással én azt gondolom, hogy ha hármat nyerünk,<br />
akkor örömtáncot fogunk járni a Kossuth téren. És a négynek a nyeréséhez semmi<br />
esélyt nem látok. És ez természetesen azt jelenti, hogy a másik három fog a mi<br />
javaslatunkban az első háromban szerepelni, mert ha Búza tér lesz, akkor nyilván a<br />
Búza térrel együtt kell végig gondolni ezeket az utakat. Ugyanúgy, ahogy a<br />
Jósavárosnál összekoordináltuk a pályázatokat, ezt ugyanúgy meg lehet csinálni.<br />
Még lehet, hogy a saját erőt a beruházóra rá lehet terhelni. Még ez is előfordulhat. A<br />
másik, én egy két alternatívás szavazást fogok tenni, de nem kockáztathatom meg<br />
azt, hogy ez ne legyen beadva. Viszont a beadáshoz kell a közgyűlésnek a<br />
határozata. Tehát olyan nincsen, hogy a közgyűlés nem határoz. Tehát meg fogom<br />
szavaztatni a másik három pályázatot, és két szavazatot fogok javaslatként<br />
megfogalmazni ennek a lakótelepnek a megvalósításához azzal, hogy hatalmazzon<br />
fel engem a Testület, hogy ha nem sikerül megcsinálni a tervet, akkor ezt az eredeti<br />
állapotban be fogjuk adni. Mert beadni meg mindenképpen be akarjuk adni. Jó így,<br />
ha így szavaztatok. Akkor kérem, aki egyetért a sóstóhegyi területnek a pályázatával<br />
szíveskedjen igennel szavazni.<br />
A szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A közgyűlés 34 szavazattal elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Akkor kérem, aki egyetért az Ady Endre út és<br />
térsége felújításával a jelenlegi konstrukcióban és másodikként beadva, szíveskedjen<br />
igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal, 1 ellenszavazattal elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérem, aki egyetért a borbányai felújítással,<br />
szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 34 szavazattal elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérem aki egyetért a belváros felújításával, az<br />
igennel szavazzon. Elutasított pályázatra is szükségünk van, mert egyébként nem<br />
vagyunk hitelesek az osztozkodásnál. Ha véletlenül meg bemegy, akkor meg fogjuk<br />
oldani, mert akkor meg el fogjuk tolni időben a beruházást. Tehát nem olyan nagy<br />
gond ez, mert el lehet ezt egy évvel időben tolni. Ezeket a határozatokat meg kell<br />
hozni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 34 szavazattal elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérem, aki egyetért azzal, hogy az Ady Endre utca<br />
és térségében tegyünk arra kísérletet, hogy a jelenlegi beruházási összeget nem az<br />
utakkal, hanem maximum 20 millió forinttal megemeljük, mert erre pontos összeget<br />
kell adnom, szíveskedjen igennel szavazni, mert egyébként az önkormányzati<br />
határozatot nem lehet meghozni. Tehát 88 millió forinttal elfogadjuk és nyílván azok<br />
az utcák fognak beleférni, vagy azokat az utcákat fogják beletenni, amit tervezési<br />
szinten bele tudnak tenni. Ez így működik?
Giba Tamás: (alpolgármester) Persze, majd ki fog jönni Polgármester Asszony a<br />
Buday Nagy Antal utcából 150 méter, mert 200 már nem fog beleférni a normatívába.<br />
Van az improvizációnak is kerete.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Tegyünk rá egy kísérletet. Tegyünk rá egy<br />
kísérletet, én utálom ha valamit csinálunk és örömet kellene okozni és nem tudunk<br />
örömet okozni. Nem biztos, hogy teljesen mindig Márföldi Istvánnak akarok örömet<br />
okozni, de ha már beadjuk a pályázatot, ha lehet normálisan megcsinálni, akkor<br />
próbáljuk normálisan megcsinálni.<br />
Dr. Vinnai Győző: (képviselő) A javaslatom lényege az, mivel a kiegészített<br />
anyagban nem 68, hanem 64 millió van, és van egy olyan pályázat, ami 88 millió<br />
forint, tehát a marad 23 millió nem tudom hány százezer forint. Igen ennek van<br />
értelme, mert akkor van egy ugyanolyan pályázati összegű mint a másiknál, tehát<br />
elfogadom azt amit polgármester asszony mond, és ebből a térség képviselőjével, -<br />
mert ő négy utcát mondott, - a tervezők ki tudják számítani, hogy mennyi fér bele. Ez<br />
a javaslatom, és nem kell rendkívüli közgyűlés, hanem a képviselővel egyeztetve ha<br />
ebbe 2 utca fér bele, vagy 3 utca fér bele, akkor ezt a tervezést meg kell tenni<br />
szerintem. Ez egy jó irány. Szerintem nem biztos, hogy fillérre tudjuk majd követni,<br />
de azt meg lehet tenni, hogy kb. azt a két utcát behozzuk abba a 23 millió forintos<br />
költségbe. Aki erre nem tesz kísérletet, akkor azt magyarázza meg, hogy hogyan<br />
nem lehet megtervezni ezeket az utcákat.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Könnyen előfordul, hogy nem tudjuk<br />
megterveztetni, mert olyan engedélyeztetési és egyéb eljárás van, de megpróbáljuk,<br />
kísérletet teszünk rá.<br />
Földesi István: (képviselő) Két – három mondatot a vitához. Én nem javasolnám azt,<br />
hogy a mostanra elkészült előterjesztésben szereplő számokat megváltoztassuk.<br />
Javaslatom az, hogy támogatom Márföldi képviselőtársamat a kérésében, javaslatom<br />
az, hogy meg kell terveztetni azt a két utat amit kér, legyen megtervezve, úgy is<br />
előbb – utóbb meg kell terveztetni és ha belefér az időbe, saját pénzünkből meg kell<br />
csináltatni. Ez a legegyszerűbb és legoptimálisabb. És most meg mind a négyet<br />
adjuk be, ha sikerül, akkor ez a helyes szerintem.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Jó, akkor a következő javaslatot teszem.<br />
Határozzon úgy az Önkormányzat, hogy ennek a négy utcának a terveit el kell<br />
készíteni. Ez ennek a pályázatnak nem része, de a négy utcának a terveit elkészítjük<br />
és a félévi beszámolókor annak függvényében, hogy hogy állunk pénzügyileg,<br />
döntünk ennek a négy utcának a sorsáról. Nem tudok mást csinálni. Tehát abba a<br />
helyzetbe nem kerülhetek, hogy ezt se tudjuk beadni. Jó? Kérem, aki ezzel egyetért<br />
szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatokat.
120/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
az önkormányzat törzsvagyonába tartozó szilárd burkolatú utak felújítása<br />
ÉA-TEÚT pályázatra történő benyújtásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1./ e g y e t é r t azzal, hogy az önkormányzat törzsvagyonába tartozó belterületi<br />
közutak – kapacitást nem növelő – szilárd burkolat felújítási pályázatra 2008. évben a<br />
Nyíregyháza Sóstóhegy területén, egybefüggő hálózatot képező utcákat magába<br />
foglaló 72.773 eFt. megvalósítási összegű pályázatot benyújtsa.<br />
2./ a decentralizált „települési önkormányzati szilárd burkolatú belterületi közutak<br />
burkolat-felújítása” támogatásból megpályázni tervezett, a beruházás összköltsége<br />
49,99 %-ának megfelelő mértékű 36.380 eFt támogatást alapul véve, a<br />
megvalósításhoz szükséges 36.393 eFt összegű saját forrást – Nyíregyháza <strong>Megyei</strong><br />
Jogú Város Közgyűlése 26/2008. (IV. 29.) KGY rendelettel módosított 4/2008. (II.12.)<br />
KGY, a 2008. évi költségvetésről és a költségvetés vitelének szabályairól szóló<br />
rendelete 7. számú melléklet 1.20.1 sorszám alatti, kiadási előirányzatában, 2008<br />
évben b i z t o s í t j a.<br />
Utasítja a Városfejlesztési Iroda vezetőjét, hogy a decentralizált „települési<br />
önkormányzati szilárd burkolatú belterületi közutak burkolat-felújítása” támogatásra a<br />
pályázatot nyújtsa be.<br />
Felelős: Hajzer Gábor Városfejlesztési Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. május 15.
120-2/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
az önkormányzat törzsvagyonába tartozó szilárd burkolatú utak felújítása<br />
ÉA-TEÚT pályázatra történő benyújtásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1./ e g y e t é r t azzal, hogy az önkormányzat törzsvagyonába tartozó belterületi<br />
közutak – kapacitást nem növelő – szilárd burkolat felújítási pályázatra 2008. évben a<br />
Nyíregyháza Ady Endre u és térsége területén, egybefüggő hálózatot képező<br />
utcákat magába foglaló 64.218 eFt. megvalósítási összegű pályázatot benyújtsa.<br />
2./ a decentralizált „települési önkormányzati szilárd burkolatú belterületi közutak<br />
burkolat-felújítása” támogatásból megpályázni tervezett, a beruházás összköltsége<br />
49,83 %-ának megfelelő mértékű 32.000 eFt támogatást alapul véve, a<br />
megvalósításhoz szükséges 32.218 eFt összegű saját forrást – Nyíregyháza <strong>Megyei</strong><br />
Jogú Város Közgyűlése 26/2008. (IV. 29.) KGY rendelettel módosított 4/2008. (II.12.)<br />
KGY, a 2008. évi költségvetésről és a költségvetés vitelének szabályairól szóló<br />
rendelete 7. számú melléklet 1.20.4 sorszám alatti, kiadási előirányzatában, 2008<br />
évben b i z t o s í t j a<br />
Utasítja a Városfejlesztési Iroda vezetőjét, hogy a decentralizált „települési önkormányzati<br />
szilárd burkolatú belterületi közutak burkolat-felújítása” támogatásra a pályázatot<br />
nyújtsa be.<br />
Felelős: Hajzer Gábor Városfejlesztési Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. május 15.
120-3/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
az önkormányzat törzsvagyonába tartozó szilárd burkolatú utak felújítása<br />
ÉA-TEÚT pályázatra történő benyújtásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1./ e g y e t é r t azzal, hogy az önkormányzat törzsvagyonába tartozó belterületi<br />
közutak – kapacitást nem növelő – szilárd burkolat felújítási pályázatra 2008. évben a<br />
Nyíregyháza Borbánya területén, egybefüggő hálózatot képező utcákat magába<br />
foglaló 69.847 eFt. megvalósítási összegű pályázatot benyújtsa.<br />
2./ a decentralizált „települési önkormányzati szilárd burkolatú belterületi közutak<br />
burkolat-felújítása” támogatásból megpályázni tervezett, a beruházás összköltsége<br />
50,00 %-ának megfelelő mértékű 34.920 eFt támogatást alapul véve, a<br />
megvalósításhoz szükséges 34.927 eFt összegű saját forrást – Nyíregyháza <strong>Megyei</strong><br />
Jogú Város Közgyűlése 26/2008. (IV. 29.) KGY rendelettel módosított 4/2008. (II.12.)<br />
KGY, a 2008. évi költségvetésről és a költségvetés vitelének szabályairól szóló<br />
rendelete 7. számú melléklet 1.20.3 sorszám alatti, kiadási előirányzatában, 2008<br />
évben b i z t o s í t j a.<br />
Utasítja a Városfejlesztési Iroda vezetőjét, hogy a decentralizált „települési önkormányzati<br />
szilárd burkolatú belterületi közutak burkolat-felújítása” támogatásra a pályázatot<br />
nyújtsa be.<br />
Felelős: Hajzer Gábor Városfejlesztési Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. május 15.
120-4/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
az önkormányzat törzsvagyonába tartozó szilárd burkolatú utak felújítása<br />
ÉA-TEÚT pályázatra történő benyújtásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1./ e g y e t é r t azzal, hogy az önkormányzat törzsvagyonába tartozó belterületi<br />
közutak – kapacitást nem növelő – szilárd burkolat felújítási pályázatra 2008. évben a<br />
Nyíregyháza Belváros III. ütem területén, egybefüggő hálózatot képező utcákat<br />
magába foglaló 83.370 eFt. megvalósítási összegű pályázatot benyújtsa.<br />
2./ a decentralizált „települési önkormányzati szilárd burkolatú belterületi közutak<br />
burkolat-felújítása” támogatásból megpályázni tervezett, a beruházás összköltsége<br />
49,99 %-ának megfelelő mértékű 41.680 eFt támogatást alapul véve, a<br />
megvalósításhoz szükséges 41.690 eFt összegű saját forrást – Nyíregyháza <strong>Megyei</strong><br />
Jogú Város Közgyűlése 26/2008. (IV. 29.) KGY rendelettel módosított 4/2008. (II.12.)<br />
KGY, a 2008. évi költségvetésről és a költségvetés vitelének szabályairól szóló<br />
rendelete 7. számú melléklet 1.20.2 sorszám alatti, kiadási előirányzatában, 2008<br />
évben b i z t o s í t j a.<br />
Utasítja a Városfejlesztési Iroda vezetőjét, hogy a decentralizált „települési önkormányzati<br />
szilárd burkolatú belterületi közutak burkolat-felújítása” támogatásra a pályázatot nyújtsa<br />
be.<br />
Felelős: Hajzer Gábor Városfejlesztési Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. május 15.
120-5/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
az önkormányzat törzsvagyonába tartozó szilárd burkolatú utak felújítására<br />
ÉA – TEÚT pályázatra történő benyújtás lehetőségének<br />
megvizsgálásáról<br />
A Közgyűlés<br />
egyetért azzal a javaslattal, hogy a Budai Nagy Antal utca, a Kert köz, az Esze<br />
Tamás utca és az Achim András utca felújításának tervdokumentációit el kell<br />
készíttetni, és az Önkormányzat I. félévi gazdálkodásáról szóló beszámoló<br />
tárgyalásakor e négy utca felújításának lehetőségéről döntést kell hozni.<br />
Felelős:<br />
Hajzer Gábor, Városfejlesztési Iroda vezetője<br />
László Géza, Gazdasági Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. szeptember 15.<br />
14./ napirend: Előterjesztés az Észak-alföldi Operatív Program keretében<br />
meghirdetett „A szociális alapszolgáltatásokhoz és gyermekjóléti<br />
alapellátásokhoz való hozzáférés javítása, és a szolgáltatások<br />
minőségének komplex és/vagy térségi szintű fejlesztése” című<br />
pályázat benyújtására és a szükséges saját erő biztosítására<br />
Előadó: Deme Dóra Szociális Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Bizottsági véleményt kérek. A Szociális bizottság<br />
és a Költségvetési Bizottság véleménye? Támogatják?<br />
Mikó Dániel:(Költségvetési Gazdasági Bizottság elnöke) Egyhangúlag igen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem aki egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 34 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.
121/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
az Észak-Alföldi Operatív Program keretében meghirdetett „A szociális<br />
alapszolgáltatásokhoz és gyermekjóléti alapellátásokhoz való hozzáférés<br />
javítása és a szolgáltatások minőségének komplex és/vagy térségi szintű<br />
fejlesztése” című pályázat benyújtásáról és a szükséges saját erő<br />
biztosításáról<br />
A Közgyűlés<br />
1. ) az előterjesztést megtárgyalta és egyetért azzal, hogy a pályázat kerüljön<br />
benyújtásra az Észak-Alföldi Operatív Program „A szociális<br />
alapszolgáltatásokhoz és gyermekjóléti alapellátásokhoz való hozzáférés<br />
javítása és a szolgáltatások minőségének komplex és/vagy térségi szintű<br />
fejlesztése” című, ÉAOP-2008.4.1.3.B.C. kódszámú pályázatára a<br />
Mentálhigiénés Központ (Nyíregyháza, Sarkantyú u. 30-36.) fejlesztése<br />
vonatkozásában a támogatás elnyerése érdekében.<br />
Felelős: Deme Dóra Szociális Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. május 30.<br />
2. a fejlesztés 182.118.000 Ft összköltségének figyelembevételéve,l az ÉAOP-<br />
2008-4.1.3.B.C. pályázatán megpályázni tervezett, a fejlesztés összköltsége<br />
55 %-ának megfelelő mértékű 100.000.000 Ft összegű támogatást figyelembe<br />
véve, a megvalósításhoz szükséges 82.118.000 Ft összegű saját forrást a<br />
beruházás megvalósításának üteme szerint 2008-2010. között az<br />
Önkormányzat költségvetésében biztosítja.<br />
Felelős: László Géza Gazdasági Iroda vezetője<br />
Határidő: folyamatos<br />
15./ napirend: Előterjesztés a Szent Kamill Életet az Életnek Közhasznú Alapítvány<br />
által benyújtandó (ÉAOP – 2008. – 4.1.3. B.C.) pályázat támogatására<br />
Előadó: Hajzer Gábor Városfejlesztési Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Van-e Szóbeli kiegészítés? Nincsen. Bizottsági<br />
véleményét kérek.<br />
Jeszenszki András:(Szociális, Egészségügyi és Lakásügyi Bizottság tagja) A<br />
bizottság egyhangúlag támogatta.
Mikó Dániel:(Költségvetési Gazdasági Bizottság elnöke) A Gazdasági Bizottság is<br />
támogatja.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Turcsik László.<br />
Turcsik László:(képviselő) Egyetlen kérdésem van, hogy ha ezt követően a<br />
városban működő szociális szolgáltatást nyújtó civil szervezetek ide jönnek 5 millió<br />
forintért mindenki fog kapni? Akkor tessék megszavazni. Kicsit elvtelennek érezem a<br />
dolgot, de mindenkinek a lelke rajta. Teljesen mindegy, nem csináltuk még azt, hogy<br />
ha pályázati önerőhöz kért 5 millió forintot nettóban, akkor odatettük. Nem akarom<br />
őket bántani, de az előterjesztésben ez szerepel, hogy a 90 milliós pályázati pénz<br />
megpályázásához 10 millió forint önerőből 5 millió megvan, 5 milliót kérnek. Tehát<br />
precedenst teremt a város, azt hiszem, gondoljátok meg.<br />
Nagy László:(alpolgármester) A jelenlegi pályázat benyújtásában illetve amit Turcsik<br />
László mond abban az a különbség, hogy a Szent Kamill Életet az Életnek<br />
Alapítvánnyal ellátási szerződése van a városnak. Korábban is volt már olyan<br />
pályázat Nyíregyháza önkormányzatának, amelyben nem pályázóként, hanem<br />
egyfajta konzorciumi tagként, partnerként vesz részt más civil szervezet<br />
pályázatában. Gondolok itt a legutóbbi Oltalom beruházás kapcsán, ahol a város<br />
szintén hozzájárul egy jelentős önerővel ahhoz, hogy a pályázat, a hajléktalan ellátás<br />
megvalósuljon, a szolgáltatás átalakulása is megvalósulhasson. Tehát az a<br />
különbség, hogy egyfajta ellátási szerződéssel rendelkezünk ebben az esetben is,<br />
tehát nem precedenst teremtünk, hanem az ellátási szerződéssel velünk<br />
kapcsolatban álló szervezeteknek a munkáját segítjük vele. És még egy nagyon<br />
fontos adalék, hogy ez egy hiányzó ellátási forma, amit a Szent Kamill ellát a<br />
városnak. Úgy hogy ebből a szempontból talán még jelentősebb a pályázatnak a<br />
benyújtása, illetve az alapítványnak a munkája is.<br />
Turcsik László:(képviselő) Elképzelhető, hogy láttam már szociális intézményt. De<br />
mozgáskorlátozottak a tetőtérben kialakított helyen fogják kapni ezt a nappali<br />
ellátást, én szívesen megnézném a terveket. Ti írtátok. A mozgáskorlátozottak a<br />
tetőtérben, 100 milliós beruházás után hányan lesznek ott ellátva? Akkor miért nem<br />
írtátok ide le?<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Akkor kérem, hogy kerüljön vissza a napirendre, a<br />
májusi közgyűlésre. Elő tudjuk készíteni, addig dolgozni kell rajta, kerüljön vissza a<br />
májusi közgyűlésre. Ez egy módosító javaslat, nem muszáj megszavazni. Három<br />
ütembe szavaztatok. Turcsik László azt javasolja, hogy ne támogassuk, ezt külön<br />
nem szavaztatom meg, mert ez külön egy summás vélemény. Nekem van egy<br />
módosító javaslatom, hogy a májusi közgyűlésre hozzuk vissza, nézzünk meg<br />
néhány dolgot benne. Ezt megszavaztatom, ha ez nem kap többséget, akkor<br />
megszavaztatom az eredeti előterjesztést. Kérem aki javaslatommal egyetért<br />
szíveskedjen igennel szavazni. A levételről, de úgy, hogy nem úgy, ahogy Turcsik<br />
László mondta, hanem úgy, hogy májusba visszahozzuk és néhány dologgal még<br />
átnézve, hogy mit lehet ebben tenni, hogy ne legyen precedens értékű döntés.<br />
Szavazáskor jelen volt 29 képviselő.<br />
A Közgyűlés 26 szavazattal, 1 ellenszavazattal és 2 tartózkodással meghozta az<br />
alábbi határozatot.
122/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Szent Kamill Életet az Életnek Közhasznú Alapítvány által<br />
benyújtandó ÉAOP – 2008 – 4.1.3.B. C. pályázat támogatásával<br />
kapcsolatos döntéséről<br />
Közgyűlés<br />
a Szent Kamill Életet az Életnek Közhasznú Alapítvány által benyújtandó<br />
ÉAOP – 2008 – 4.1.3. B.C. pályázat támogatásáról szóló előterjesztést<br />
megtárgyalta, és úgy döntött, hogy az előterjesztést kidolgozottabb<br />
formában a soron következő ülésre elő kell készíteni.<br />
Felelős:<br />
Hajzer Gábor Városfejlesztési Iroda vezetője<br />
Határidő: 2008. május 16.<br />
16./ napirend: Előterjesztés a „helyi önkormányzatok fejlesztési feladatainak<br />
támogatása HÖF- CÉDE 2008.” pályázati kiírásra pályázat<br />
benyújtására és a szükséges önerő biztosítására<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és<br />
Üzemeltetési Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Mikó Dániel Gazdasági<br />
a Gazdasági Bizottság véleményét mondja el, szakmai bizottság tárgyalta-e?<br />
Mikó Dániel:(Költségvetési Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság egyhangúlag<br />
támogatja.<br />
Dr. Vinnai Győző:(Oktatási Bizottság) Az Oktatási Bizottság egyhangúlag támogatja.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Ez a Margaréta Óvoda, kérdezem, hogy van-e<br />
kérdés? Kíván-e valaki véleményt nyilvánítani? Kérem aki egyetért szíveskedjen<br />
igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 34 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.
123/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
„Helyi önkormányzatok fejlesztési feladatainak támogatása<br />
HÖF CÉDE 2008” pályázati kiírásra pályázat benyújtásáról és a szükséges<br />
önerő biztosításáról<br />
A Közgyűlés az előterjesztést megtárgyalta, és<br />
1. egyetért azzal, hogy Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata a<br />
„Helyi önkormányzatok fejlesztési feladatainak támogatása HÖF CÉDE 2008”<br />
pályázati kiírásra a Margaréta Óvoda (Nyíregyháza, Fazekas János tér 14)<br />
felújítására vonatkozó pályázatot benyújtsa.<br />
2. a költségvetésben a pályázat 8.000.000.- Ft–os önerejét biztosítja.<br />
3. vállalja, hogy a felújított intézményt a projekt befejezésétől számított legalább<br />
5 évig a pályázatban vállalt szakmai tevékenységekkel és azokhoz kapcsolódó<br />
feladatokkal fenntartja és biztosítja működését.<br />
Utasítja:<br />
a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda vezetőjét, hogy a pályázatot<br />
a Magyar Államkincstár Észak-alföldi Regionális Igazgatóságához<br />
határidőre nyújtsa be.<br />
Felelős: Dr. Freidinger Renáta, Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda<br />
vezetője<br />
Határidő: 2008. május 15.<br />
17./ napirend: Előterjesztés az Észak-alföldi Operatív Program ÉAOP-2007 –<br />
4.1.3.B.C komponens pályázati kiírásra pályázat benyújtására és a<br />
szükséges önerő biztosítására<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Ez a Katica Bölcsőde. Bizottságok véleményét<br />
kérem. A Költségvetési Bizottság véleményét kérem. Támogatja.<br />
Jeszenszki András:(Szociális, Egészségügyi és Lakásügyi Bizottság tagja) A<br />
Szociális Bizottság egyhangúlag támogatja.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem aki egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 34 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.
124/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
az Észak-Alföldi Operatív Program ÉAOP-2007-4.1.3.BC komponens pályázati<br />
kiírásra pályázat benyújtásáról és a szükséges önerő biztosításáról<br />
A Közgyűlés az előterjesztést megtárgyalta és<br />
1. egyetért azzal, hogy Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata az<br />
ÉAOP 2007-4.1.3 B.C komponens pályázati kiírásra a Katica Bölcsőde<br />
(Nyíregyháza, Tőke utca 1) felújítására pályázatot nyújtson be.<br />
2. a pályázat 6.000.000.- Ft–os önerejét biztosítja.<br />
3. Vállalja, hogy a felújított intézményt a projekt befejezésétől számított legalább<br />
5 évig a pályázatban vállalt szakmai tevékenységekkel és azokhoz kapcsolódó<br />
feladatokkal fenntartja és biztosítja működését.<br />
Utasítja: a Gazdasági Iroda vezetőjét, hogy a pályázat önerejét a pályázati<br />
kiírásnak megfelelően a költségvetésbe állítsa be.<br />
Felelős:<br />
László Géza Gazdasági Iroda vezetője<br />
Utasítja:<br />
Felelős:<br />
a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda vezetőjét, hogy a pályázatot<br />
a Közreműködő Szervezetként tevékenykedő Váti Kht Debreceni Területi<br />
Irodához határidőre nyújtsa be.<br />
Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda<br />
vezetője<br />
Határidő: 2008. május 30.<br />
18./napirend: Előterjesztés parkolóhelyek létesítéséről, valamint a fizetőparkolók<br />
üzemeltetésének szabályozásáról szóló 44/2006. (XI.28.) KGY<br />
rendelet módosítására<br />
Előadó: Giba Tamás alpolgármester<br />
Dr. Szemán Sándor jegyző<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Előterjesztők Giba Tamás, Hámoriné Rudolf Irén és<br />
Szikszay Zoltán. Van-e szóbeli kiegészítés? Szóbeli kiegészítés nincsen. Jegyző<br />
úrnak van egy rövid.
Dr. Szemán Sándor:(jegyző) Csak nagyon röviden, egy elírásból fakadó pontosítást<br />
szeretnék megtenni a rendelet-tervezet 1. és 2. §-ában. Természetesen nem 12. és<br />
15. szám szerepel, hanem az a bekezdést jelző zárójeleknek az első írásjele lenne.<br />
Tehát az egyeseket itt tessék ennek tekintetni. Tehát 2/A és az (5) bekezdés<br />
helyesen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Bizottságok véleményét kérem. Közlekedési és<br />
Városüzemeltetési Bizottság, Tormássi Géza. Jogi Bizottság véleményét.<br />
Tormássi Géza:(Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) 10 igen és 1<br />
tartózkodás mellett a bizottság elfogadásra javasolja.<br />
Dr. Moskovits Károly:(Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A<br />
bizottság egyhangúlag támogatta.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés?<br />
Turcsik László:(képviselő) Azt szeretném megkérdezni, hogy az utolsó oldalon van<br />
itt egy ilyen összeg, hogy körzeti besorolás kiemelt 2 millió 700 ezer forint. Ez azt<br />
jelentené, amire én gondolok, ha valakinek az üzletéhez parkolóhelyet kell<br />
megváltani, akkor ezért 2 millió 700 ezer kell fizetnie? Nagyon vállalkozóbarát<br />
önkormányzat akkor. Tehát mit jelent ez? Lehet, hogy én értem rosszul.<br />
Dr. Hajzer László:(képviselő) Lényegében ehhez kapcsolódik a kérdésem. A<br />
belváros területén a beépítettség miatt már nincs lehetőség felszíni parkolók<br />
kialakítására. 2,7 millió forint/ db összegben kerül meghatározásra a megváltás. Az<br />
első kérdés, hogy eddig mennyi volt? A második pedig az, hogy pontosan meg van e<br />
húzva, hogy mi a belváros és a harmadik dolog, az hogy végig van gondolva<br />
rendesen az, hogy mekkora terhet rakjunk a belváros fejlesztése esetén azokra a<br />
vállalkozókra, lakosokra, akik itt akarnak emelet ráépíteni, tetőteret beépíteni,<br />
bővíteni és sorolhatnám még hogy mi mindent, ami a belvárosban elengedhetetlen?<br />
Utána majd a vélemény.<br />
Palicz György:(képviselő) Ugye jól láttam az előterjesztésben, hogy a kiemelt övezet<br />
most bővül? Tehát most nagyobb lesz a kiemelt övezet mint eddig volt. Hogyan bővül<br />
a kiemelt övezet? Ezek, amik itt le vannak írva a 3.) pontban azok addig is kiemelt<br />
övezetbe tartoztak?<br />
Lengyel Károly:(képviselő) Én már bizottsági ülésen ezt megkérdeztem. Azt<br />
gondolom, hogy a többi kérdéshez képest ez kevésbé jelentős, de hogy a parkolás<br />
megkezdése, a jegy kiadás maximum 5 perces időtartama közt nem lehet pótdíjat<br />
kiszabni, javasolnám ezen megfogalmazás törlését, és ezt a bizottság is elfogadta. Itt<br />
is meg szeretném kérdezni, nemcsak az előterjesztőtől, hanem főként a<br />
képviselőtársaktól is, hogy ebben a mostani időszakban, amikor még netadó meg<br />
minden borzolja itt a kedélyeket, nyilván nem lesz csak maga az kedélyborzolás, ami<br />
történik. Ebben a helyzetben érdemes-e ezt az 5 perces pótdíj kiszabás mentességet<br />
nekünk eltörölni? Szerintem annyira a bevételbe ez nem fog jelentkezni. De annyira<br />
jó, hogy az állampolgároknak borzoljuk az életét!
Csabai Lászlóné:(polgármester) Előterjesztőket kérem, hogy válaszoljanak.<br />
Hámoriné Rudolf Irén:(Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft.<br />
ügyvezetője) A kérdések egyik részére én szeretnék válaszolni. Gyakorlatilag<br />
felmerült bennünk az a gond és az a probléma, hogy Nyíregyháza szűk belvárosát<br />
tekintve bármilyen megváltás is ha szóba kerül, az a megváltás a parkolási gondokon<br />
semmiképpen nem fog enyhíteni. A parkolási gondokon csak egyetlen egy dolog<br />
enyhíthet, ha az önkormányzat parkolóházat tudna építeni. A parkolóházat az<br />
önkormányzat miből tud építeni? Pénzből! Megnéztük más városokban, hogy ez<br />
hogyan történik és egy pár példát szeretnék itt mondani. Zalaegerszegen a<br />
megváltás nem is lehet másként a belvárosban csak pénzben, amiből az<br />
önkormányzat parkolóházat épít, illetve ha megépített parkolóházba még van hely,<br />
akkor azt váltja meg az állampolgár. Tehát Zalaegerszegen 1-es övezetbe 1,5 millió<br />
forint, 2-es övezetébe 1 millió forint, 3-as övezetében 750.000. forint. Szombathely 1-<br />
es övezetbe 2 millió forint, 2-es övezetben 800.000. forint, itt nincs harmadik övezet.<br />
Tehát egyáltalán a városban. Sopronban 2 millió forint az 1-es övezet és 1 millió<br />
forint a 2-es övezet, Miskolcon 2 millió forint a 1-es övezet, és 500.000. forint a 2-es<br />
övezet. Nem magam idézem, hanem kollegáimat, akik úgy próbáltak erre<br />
megtanítani, hogy a parkolási díj az nem sarc és nem az önkormányzatnak a<br />
bevétele, hanem a parkolási díj egy forgalomszabályozási eszköz. Ami eszközzel<br />
egy képviselő-testület élt már az előző időszakban, amikor a belvárosnak egy olyan<br />
területét kiemelt övezetté nyilvánította, ahol szerette volna, hogy ha az autók<br />
folyamatosan pörögnek. Én arra kérném a testületet, hogy egy apró számítást<br />
végezzünk. A kollegáim szerint éves szinten durván 100 parkoló megváltására kerül<br />
sor ebben a városban 350 ezer forint + áfa összegben. Ha ezt a parkoló megváltást<br />
ezzel az általunk javasolt összeggel számolnánk, gyakorlatilag a város 1-1,5 év után<br />
eljutna odáig, hogy bármelyik gazdasági társaságának azt mondja, hogy vegyél fel<br />
hitelt, mert ennek a hitelnek a visszafizetéséhez gyakorlatilag a fedezett ezzel a<br />
technikával tökéletesen megoldható. Folyamatosan azt mondjuk, hogy be van<br />
dugulva a város, a városba parkolóházakat kell építeni, mert amíg épülnek az üzletek<br />
alatt vagy a bevásárlóközpont alatt csak azt szolgálja ki. A másik és ezt a kollegámtól<br />
tanultam szintén, hogy durván fél-háromnegyed év az, amíg egy parkoló egy 75-<br />
80%os telitettséget elér. Mert durván ennyi idő kell ahhoz, hogy az emberek<br />
megszokják ezeknek a mélyparkolóknak a használatát és gyakorlatilag ezeknek a<br />
parkolóknak a viszonylag jótékony hatását. A határ pontosan meg van húzva, tehát<br />
gyakorlatilag ezt a kollega majd el fogja mondani. Az előterjesztés mellékletében az<br />
utcák fel vannak sorolva. Tehát a kiemelt pontosan fel van sorolva, hogy melyik<br />
utcákon épülő bármilyen létesítménynél van ez. Hagy mondjak még egy példát és<br />
gyorsan befejezem. Felhívtak, hogy a Korona Szállót szeretnék pályázati pénzből<br />
bővíteni és parkoló megváltást akarnak csinálni. Azt mondtam, hogy a pályázatban<br />
nyugodtan tegye be már a 2,7 millió forinttal a parkoló építését, mert ha neki valóban<br />
meg kellene ahhoz építeni a parkolót a saját telkén belül, mert a technika<br />
megengedi, hogy a ház alá parkolót építsenek, de durván 10 millió forintjába kerülne<br />
egy parkolóhelynek a kialakítása. A másik dolog pedig, azt mondom, hogy épül a<br />
belváros. Épül a belváros, egyre többen akarnak bent irodákat, egyre többen akarnak<br />
bent lakásokat. Egyre több emeletet építenek egymásra, egyre több autó jön be a<br />
belvárosba. Gyakorlatilag ha nem fogunk parkolóházat építeni, abban az esetben<br />
Nyíregyháza belvárosának közlekedés teljesen meg fog bénulni. Én kérném szépen<br />
ebben a támogatásokat.
Dr. Hajzer László:(képviselő) Olyan szépen tetszett mondani, nem kaptam konkrét<br />
választ.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Mondta.<br />
Hámoriné Rudolf Irén:(Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft.<br />
ügyvezetője) Mondtam, 350.000. forint+ áfa volt eddig. Képviselő úr, ha valaki ebben<br />
a városban, itt a belvárosban bárhol épít, az OTÉK előírja, hogy neki parkolót kell<br />
házon belül, telken belül létrehoznia. Meggyőződésünk, a kollegák számolták,<br />
műszaki szakemberek, hogy gyakorlatilag, ha valaki a saját háza alá akar parkolót<br />
csinálni,, ennyiért nem tudja megcsinálni. Viszont nekünk meg kezelni kellene<br />
valamilyen formában a belvárosnak a parkolási gondját. Ezt pedig nem megy! Ez<br />
nem megy másként, csak akkor ha betartjuk a rendeleteket.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Köszönjük szépen. Turcsik László, Vinnai Győző,<br />
Palicz György.<br />
Turcsik László:(képviselő) Helyesen értettem, amit el tetszettek mondani. Egyetlen<br />
kérdésem van, hogy ez miért nem érvényes mindenkire? Az OTÉK előírás. Mert ha<br />
nem csal az emlékezetem, amikor a Krúdy mozi épült akkor arról volt szó, itt a<br />
közgyűlésben, hogy ott olyan sokat kéne fizetni, hogy az rettenetes és megoldjuk<br />
úgy, hogy a Krúdy mozinak mégsem kellett illetve a helyén épült épületben annyi<br />
parkolót építeni, létesíteni és megváltani, mert ott van nem messze a BUSZACSA<br />
parkolója, ami még akkor ingyenes parkoló volt. Hogy van ez az igazságosság? A<br />
kicsik dögöljenek meg ezekbe a 2,7 millió + áfába, a nagynak pedig szabad mindent?<br />
Tessék ezt már megmagyarázni nekem, mert teljesen nem értem!<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Egyszóval ezt úgy hívják hogy pénz lehúzás. Egyrészt<br />
néztem az árakat, érdeklődve figyeltem ügyvezető igazgató asszonyt, hogy próbálja<br />
magyarázni a magyarázhatatlant, és minden városnak, nyugat-dunántúli városnak<br />
olcsóbb volt az ára, és itt pedig egy 10-szeres áremelést teszünk. És arról hallok,<br />
hogy bedugult a város parkolás szempontjából. Minden nap a Dózsa György utcán<br />
jövök és látom kiírva, hogy Korzónál, hogy 573 üres parkoló van, 526 üres parkoló<br />
van, 496 üres parkoló van. Miről beszélünk ebben a városban? Ez a vállalkozóbarát?<br />
Ha a Koronát akarom bővíteni vagy egy kis üzletet akarok, nekem a föld alá 10<br />
millióba kerülne egy parkoló, de 3 millióért körülbelül megválthatod magad és közben<br />
10-szeres árrésről beszélünk. Ha ezt már megszavazzuk, akkor én azt mondom,<br />
hogy tényleg, itt a nyíregyháziak nem számítanak, vagy a nyíregyházi vállalkozók.<br />
Mert lehetne lépcsőben gondolkodni, hogy lehetne megoldani a közlekedést és a<br />
parkolást. De egyszerűen 10-szeresére felemelem és felírom, hogy milyen kiemelt<br />
övezetbe váltsa meg, az másokra nem érvényes, igen. Nem érvényes ez a dolog, de<br />
a kicsikre, akik bővíteni akarnak igen. Számunkra ez elfogadhatatlan.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Palicz György, Fesztóry Sándor, Jeszenszki<br />
András.
Palicz György:(képviselő) Akkor nem kaptam rá választ, akkor ez a kiemelt övezet<br />
ez csak a parkoló megváltásra vonatkozik? Ezek nem a parkolók? Mert ez nem volt<br />
egyértelmű a kiadott anyagból. Véleményem szerint a parkolási problémákat az is<br />
okozza, hogy igazából nagyon alacsony a belvárosban a parkolási díj. Egy<br />
közlekedési szakember mondta, hogy ha belegondolunk, egy 4 tagú család bejön a<br />
városközpontba, leparkol az autóval, akkor az kerül 240 forintba, 1 órányi parkolás.<br />
Ha bejönnek busszal, akkor kerül ha nincs bérletük 800 forintba. Tehát amíg ilyen<br />
alacsonyak lesznek a belvárosban a parkolási díjak, hogy gyakorlatilag a<br />
buszjegynek a negyedébe kerül a parkolási díj, addig be fognak jönni. A másik dolog,<br />
hogy érdemes lenne elgondolkodni főleg, hogy itt a Korzónak megvalósult a<br />
parkolója, amióta ez meg van, szombat-vasárnap a Körte utcán, a Univerzum<br />
környékén parkolnak. Amióta a Korzó megvalósult, azóta az emberek azt választják,<br />
hogy nem mennek be a Korzóba pénzért parkolni, hanem ott a környező utcákban<br />
leparkolnak és gyakorlatilag olyan lesz a helyzet, mint hétköznap máskor. Tehát<br />
véleményem szerint el kellene azon is gondolkodni, hogy ezeken a területeken akár<br />
hétvégén is kiterjeszteni a parkolási díjakat és én ezt bizottsági ülésen is elmondtam.<br />
Azzal én teljes mértékben egyetértek, hogy parkolási díj tényleg nem sarc, nem<br />
ilyesmi, ez egy forgalomszabályozó eszköz. Akkor fel kell emelni a parkolási díjakat.<br />
Vállalni kell ennek a népszerűtlen voltát is. Azt mondom, hogy én is másként<br />
gondoltam mikor az 5 percről szó volt először a bizottsági ülésen, amint elmondtam,<br />
nem is tudom, hogy ki mondta, hogy a rádióban ezzel foglalkoztak egy héten<br />
keresztül, hogy valakit megbüntettek, akkor hogy lehet a parkolóhelyet szeretni?<br />
Hogy csak pótdíjat kelljen fizetni, hogy elkérjem a szomszédtól, akit nem büntettek<br />
meg? Ezt is át kellene gondolni. Tényleg nem jó, hogy ezt az 5 perc megmarad,<br />
rengetegen visszaélnek ezzel, ilyen formában ezt a részét lehetne az<br />
előterjesztésnek megváltoztatni. A 2,7 millió forintos megváltási díj az elég soknak<br />
tűnik. Nem tudom pontosan, hogy egy kis üzlet kialakításánál hány parkolót kell<br />
megváltani ilyen esetben. Mit ír elő a rendelet. Gyakorlatilag most egy üzlethelyiség<br />
körülbelül 10-12 millió forintért megvásárolható. Most hogy ha valaki megváltja hozzá<br />
a parkolót, akkor még hozzá fizet 5 milliót, ennek az 50%-á,t ez így elég soknak<br />
tűnik. Köszönöm szépen.<br />
Fesztóry Sándor:(képviselő) Úgy látszik, a fürdőszolgáltatás vásárlás mellett van<br />
még egy vesszőparipám, ez pedig a Galéria Üzletház és az azzal kapcsolatos<br />
parkolási kérdések. Aminek az ügyében én már többször szóltam és kaptam is már<br />
ígéretet. Ebből az ígéretből annyi valósult meg, hogy felfestettek a Galéria elé 5<br />
parkolót, de ebben a rendeletben arról is szó van, hogy a Selyem utca be fog kerülni<br />
a kiemelt övezetbe. Gyakorlatilag ott is maximum 1 órára lehet igénybe venni a<br />
parkolót. Ami azt jelenti, hogy az üzletek tulajdonosai, sőt az ott dolgozók sem fognak<br />
tudni majd itt megállni. Nekem lenne ezzel még egyéb problémám is, egy kicsit<br />
másként megközelíteni a dolgot. Olyan sokszor emlegettük már a dolgot, hogy OÉT<br />
vagy milyen rendeletet, 253/1997.(XII.20.) kormányrendelet mondjuk a 42.§ a<br />
járművek elhelyezéséről elő is írja, hogy az építmények önálló rendeltetési egységek<br />
stb. stb. hagy ne olvassam fel, külön, a 19. § szerint meghatározott számú<br />
személygépkocsit kell biztosítani. Így az üzletház eleget sem tud tenni a<br />
kötelezettségének. És ezt a város vette el tőle, ezt a lehetőséget. Amikor 1 m 40 cm-t<br />
levágott abból a területből, ahol parkolók is voltak felfestve. Tehát azért ez az<br />
üzletház elég lehetetlen helyzetbe lett hozva ezáltal. És még egy apróságot hagy<br />
jegyezzek meg.
Ez a rendelet május elsejétől készül életbe lépni. Akkor én most mit csináljak a<br />
bérletemmel, kérjem vissza az árát? De a parkolóra igen. Kiemelt övezet lesz.<br />
Bérlettel nem lehet megállni. Akkor elnézést kérek, hogy kicsit belemélyültem a<br />
dolgokba.<br />
Felbermann Endre:(képviselő) A vitából úgy érzékelem, hogy nem érett meg a<br />
döntésre ez a dolog. Én azt szeretném javasolni, így negyed 10 táján, hogy vegyük<br />
le a napirendről és májusban térjünk vissza rá. Van idő ezt kitárgyalni és megérlelni<br />
ezt a dolgot.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Én támogatom Felbermann Endre javaslatát, csak<br />
azt nem értem, hogy a bizottsági vitában ez miért nem jött ki? A bizottság az azért<br />
van, hogy ilyen kérdések elő jöjjenek. A szakmai bizottság azért van, hogy az ilyen<br />
kérdések, ha bejöttem ide és azt kérdeztem, hogy tudunk-e róla, hogy a bizottsági<br />
ülésen volt valami vita, mert én számítottam rá, hogy ez nem megy át simán. Én<br />
magam meglepődtem, hogy a bizottságon viszonylag simán támogatták ezt a dolgot.<br />
Ügyrendi kérdés, vita nélkül szavazunk. Kérem aki Felbermann Endre javaslatával<br />
egyetért szíveskedjen igennel szavazni. Ügyrendi kérdésben vita nélkül szavazunk.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 27 szavazattal és 7 tartózkodással meghozta az alábbi határozatot.<br />
125/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a parkolóhelyek létesítéséről, valamint fizető parkolók üzemeltetésének<br />
szabályozásáról szóló 44/2006.(XI.28.) KGY rendelet módosításáról<br />
A Közgyűlés<br />
a parkolóhelyek létesítéséről, valamint fizető parkolók üzemeltetésének<br />
szabályozásáról szóló 44/2006.(XI.28.) KGY rendelet módosításáról szóló<br />
előterjesztést megtárgyalta és úgy döntött, hogy a soron következő testületi ülésre<br />
vissza kell hozni további tárgyalásra.<br />
Felelős: Giba Tamás alpolgármester<br />
Dr. Szemán Sándor jegyző<br />
Határidő: 2008. május 16.
19./ napirend: Előterjesztés a Nyíregyházi Vasutas Sport Club által működtetett<br />
Tiszavasvári úti MÁV Sportlétesítmények 2008. évi támogatási<br />
szerződés jóváhagyására<br />
Előadó: Nagy László alpolgármester<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Gyermek, Ifjúsági Sport Bizottság véleménye.<br />
FEsztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) A bizottság<br />
egyhangúlag elfogadta ezt az előterjesztést.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Költségvetési Bizottság, Jogi, Ügyrendi Bizottság.<br />
Mikó Dániel:(Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság hasonlóan<br />
cselekedett, mint a Sport Bizottság.<br />
Dr. Moskovits Károly:(Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) Volt<br />
hozzá egy kiegészítő igényünk, az, hogy ezekkel a szerződésekkel kapcsolatban<br />
mindig amikor megkötjük, akkor az előző év tapasztalatairól egy nagyon rövid<br />
összefoglaló legyen, tehát hogy az adott szerződő partner ezekért a szerződésekért<br />
ez évben ilyen összegért ilyen szolgáltatást nyújtott. Egy kicsit legyen rálátásunk<br />
arra, hogy az előző évnek mi volt a tapasztalata. Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Az a tapasztalat, hogy túlélte az előző évet. Ez a<br />
tapasztalata. Ha kell nekünk többlet papírmunka, akkor persze fogalmazzuk meg<br />
ezeket az igényeket. Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki véleményét<br />
nyilvánítani? Kérem aki egyetért a megállapodás-tervezettel szíveskedjen igennel<br />
szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 34 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
126/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Nyíregyházi Vasutas Sport Club által működtetett Tiszavasvári úti MÁVsportlétesítmények<br />
2008. évi támogatási szerződéséről<br />
A Közgyűlés<br />
1.) a Nyíregyházi Vasutas Sport Club által működtetett Tiszavasvári úti MÁVsportlétesítmények<br />
2008. évi támogatási szerződéséről szóló előterjesztést,<br />
valamint az annak mellékletét képező szerződés-tervezetet elfogadja.<br />
2.) felhatalmazza Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Polgármesterét és Jegyzőjét a<br />
szerződés aláírására.
Melléklet a 126/2008.(IV.28.) számú határozathoz:<br />
TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS<br />
amely létrejött az alulírott napon és helyen egyfelől a Csabai Lászlóné<br />
polgármester és dr. Szemán Sándor jegyző által képviselt Nyíregyháza <strong>Megyei</strong><br />
Jogú Város Önkormányzata (székhelye: 4400 Nyíregyháza, Kossuth tér 1.), a<br />
továbbiakban: Támogató ,<br />
másfelől a Glückmann Pál elnök által képviselt Nyíregyházi Vasutas Sport Club<br />
(4400 Nyíregyháza, Tiszavasvári u. 4.), a továbbiakban: Támogatott<br />
között alulírott helyen és napon az alábbi tartalommal.<br />
Szerződő felek megállapítják, hogy jelen szerződés célja a szerződés mellékletében<br />
meghatározott városi oktatási intézmények és sportszervezetek részére a<br />
meghatározott időkeret szerint lebonyolításra kerülő testnevelési és tömegsport órák,<br />
szabadidős tevékenységek, sport-, kulturális napok, edzési-versenyzési lehetőségek,<br />
rendezvények, mérkőzések biztosítása az NYVSC által működtetett és a<br />
Nyíregyháza Tiszavasvári u. 4. szám alatt található pályák és sportlétesítmények<br />
igénybevételével, továbbá az ezen programok megrendezéséhez szükséges<br />
feltételek biztosítása az önkormányzat által jelen szerződéssel biztosított működtetési<br />
támogatás igénybevételével.<br />
1.) Szerződő felek megállapodnak, hogy jelen támogatási szerződést határozott időre<br />
2008. január 1. napjától 2008. december 31. napjáig kötik meg.<br />
2.) Szerződő felek megállapodnak, hogy a Támogató a Támogatott által üzemeltetett<br />
és a Tiszavasvári u. 4. szám alatt található sportpályák, sportlétesítmények<br />
fenntartásához jelen szerződés első pontjában meghatározott időre 10 MFt összegű<br />
támogatást biztosít, melyet a fenntartó számára havi egyenlő részletekben utal át.<br />
A szerződő felek megállapodnak, hogy fenntartó a biztosított támogatást kizárólag a<br />
sportpályák és a sportlétesítmények fenntartására, karbantartására, azaz az érintett<br />
intézmények, sportegyesületek működéséhez szükséges feltételek biztosítására<br />
fordítja, melynek felhasználásáról a Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottságnak köteles<br />
elszámolni.<br />
3.) A felek megállapodnak, hogy a Támogató által biztosított támogatás ellenében a<br />
Támogatott a feltüntetett városi oktatási intézmények és sportszervezetek<br />
működéséhez a jelen szerződés melléklete szerinti időkeretben az alábbi feltételeket<br />
biztosítja:
a.) Sportlétesítmények:<br />
- egy füves és egy salakos nagy méretű labdarúgópálya,<br />
- 400 m-es salakos atlétikai pálya,<br />
- 3 db salakos teniszpálya,<br />
- 1 db salakos kis méretű labdarúgópálya,<br />
- kondicionáló terem,<br />
- 4 db játékosöltöző, 1 db játékvezetői öltöző (hideg-, melegvizes<br />
zuhanyozással),<br />
- tárgyalóterem (esetenként versenyiroda céljára).<br />
b.) Egyéb feltételek:<br />
- az edzések, versenyek, mérkőzések, rendezvények lebonyolításához,<br />
szükséges sportszerek, sporteszközök, egyéb segédeszközök.<br />
4.) A felek megállapodnak, hogy a mellékletben meghatározott időkeretben a<br />
Támogatott az igénybevételre kerülő pályákat sportolásra, illetőleg a rendezvények<br />
megtartására alkalmas állapotban, előkészítetten (nyírt, locsolt pázsit, mérkőzésekre<br />
az előírásoknak megfelelő felfestés. stb.) adja át az azt igénybe vevő intézménynek,<br />
sportegyesületnek, biztosítva a fent említett sportlétesítmények használatát, illetve a<br />
szükséges egyéb feltételeket.<br />
5.) A felek megállapodnak, hogy a létesítményt használók a pályákat, a helyiségeket,<br />
irodai berendezéseket rendeltetésszerűen használják, és ennek kapcsán<br />
figyelemmel vannak azok állapotára, a létesítményben megtartandó versenyekre,<br />
illetve a Támogatott bevételei szempontjából fontos egyéb rendezvényekre. A<br />
használattal keletkezett esetleges károk megtérítése a sportlétesítményt használók<br />
felelőssége és kötelessége.<br />
6.) A felek megállapodnak, hogy a létesítményt használók a rendezvények személyi<br />
kiadásait (pálya-előkészítés, ügyeleti díjak) az érintettek részére a rendezvényt<br />
követően a helyszínen biztosítják.<br />
7.) A felek megállapodnak abban, hogy a létesítményt használó intézményekkel,<br />
sportegyesületekkel a Támogatott külön megállapodást köt a konkrét feltételek<br />
biztosítására vonatkozóan (edzések időbeosztása, óraszáma; versenyek, bajnoki<br />
mérkőzések megrendezése; öltözők használata, szükséges sporteszközök,<br />
sportszerek biztosítása, stb.).<br />
8.) A felek megállapodnak abban, hogy a létesítményt használó intézmények,<br />
sportszervezetek - különösen labdarúgás sportágban a Nyíregyháza Spartacus FC<br />
Kft., valamint a NYÍRSULI csapatai – figyelembe veszik a létesítmény adottságait, a<br />
pályák és öltözők számának behatároltságát, valamint az egyéb lehetőségek<br />
teljesíthetőségét és ennek megfelelően ezek használatára vonatkozóan a szükséges<br />
egyeztetések folyamatosan történnek az érintettek között.
9.) A szerződő felek megállapodnak, hogy a Támogatott területére bevitt eszközökre<br />
annak tulajdonosa köteles felelősségbiztosítást kötni.<br />
10.) Jelen szerződésben nem szabályozott kérdésekben a Ptk. vonatkozó<br />
rendelkezései az irányadók. A felek jelen szerződésből eredő jogvitájuk esetére a<br />
Nyíregyházi Városi Bíróság illetékességét kötik ki.<br />
11.) A felek megállapodnak, hogy jelen szerződésből eredő kötelezettség<br />
megszegése esetén a kialakult helyzetről azonnal kötelesek az egyeztetést<br />
egymással megkezdeni.<br />
Jelen szerződést felek, mint akaratukkal mindenben megegyezőt helybenhagyólag<br />
aláírják.<br />
20./ napirend: Előterjesztés a Nyírsuli Kht. 2008. évi létesítmény – üzemeltetési és<br />
sporttámogatási szerződéseinek jóváhagyására<br />
Előadó: Nagy László alpolgármester<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Ifjúsági és Sport bizottság véleményét kérem.<br />
Fesztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) A bizottság<br />
jóváhagyta, egy apró módosítást kértünk eszközölni a rend kedvéért. Tenisz ügyében<br />
úgy kiegészíteni ezt a szerződést, hogy nem egész évre, hanem a szerződésének a<br />
lejártáig, hiszen ott van egy határozott idejű szerződést.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) A Költségvetési és Gazdasági Bizottság<br />
véleményét kérem. Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság? Elfogadta.<br />
Mikó Dániel:(Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság ezt az<br />
indítványt már megismerhette és ezzel egyidejűleg elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Nagy László<br />
kérdés, kiegészítés.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Az előterjesztés 2. oldalán az (1) bekezdésben<br />
tévesen került be egy fél mondat, amelyet kérem, hogy a közgyűlés ennek<br />
megfelelően kezeljen. Ez pedig az utolsó, az (1) bekezdés utolsó tagmondata, amely<br />
arról szól, hogy a HÁZA Kupát milyen keretből rendezi meg a Nyírsuli Kht. Itt utal<br />
arra, hogy a Kulturális és Civil Kapcsolatok bizottságának a keretében van 2 millió<br />
forint a HÁZA Kupa megrendezéséhez. Ez tévesen került be, ez a költségvetési tétel,<br />
a Kulturális és Civil Kapcsolatok Bizottságánál nincs jelenleg betervezve. Egyetlen<br />
módosítási javaslatom azonban van az előterjesztéshez, a szerződés<br />
jóváhagyásánál.
Ez pedig a következő, a határozat-tervezet 3.) pontját javaslom, hogy hagyjuk el,<br />
hogy a Nyírsuli Kht. 2008. évi sporttámogatási szerződését a 2. számú melléklet<br />
szerint jóváhagyta. Ezt a mondatot, ezt a 3. pontot kérem, hogy a Közgyűlés hagyja<br />
el, hiszen az előterjesztésben a módosítások ezt a pontot nem teszik indokolttá, hogy<br />
benne legyen. A következő 4. pont az úgy szólna, hogy felhatalmazza Nyíregyháza<br />
<strong>Megyei</strong> Jogú Város Polgármesterét és Jegyzőjét a mellékletekben szereplő<br />
szerződések jóváhagyására.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Köszönöm szépen. Tehát két módosítás van, az<br />
egyik a teniszre vonatkozik, a másik pedig a 3. pont elhagyásáról. Kell-e ezt külön<br />
szavaztatni, mert ennek az ismeretében döntöttek a bizottságok, ezért ezt<br />
előterjesztőként lehet kezelni? Nem kell.<br />
Bartha László:(Nyírsuli Kht. ügyvezetője) Én nem értettem pontosan alpolgármester<br />
úr módosító javaslatát. Benne marad a HÁZA Kupa, csak az marad ki belőle, hogy<br />
honnan van támogatva. Mert a HÁZA Kupának a szervezés az elindult 3.<br />
alkalommal, majd később dönt a közgyűlés arról, hogy miből finanszírozza.<br />
Nagy László:(alpolgármester) Így van. Erről szól, tehát a HÁZA Kupa megrendezése<br />
eldöntött tény, hogy azt megrendezik, én csak azt mondtam hogy nem a Kulturális és<br />
Civil Kapcsolatok bizottságának a keretén belül lett tervezve. A határozat-tervezet 3.<br />
pontjáról viszont bizottsági hatáskörön belül a bizottság már döntött, nem indokolt az,<br />
hogy benne legyen még külön ebben a szerződésben. Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérem aki egyetért a megállapodás-tervezettel<br />
szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
127/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Nyírsuli Kht. 2008. évi létesítmény-üzemeltetési és sporttámogatási<br />
szerződéseinek jóváhagyásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1./ az előterjesztést megtárgyalta és azt elfogadta.<br />
2./ a Nyírsuli Kht. 2008. évi létesítmény-üzemeltetetési szerződését a melléklet<br />
szerint jóváhagyta.<br />
3./ felhatalmazza Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város polgármesterét és jegyzőjét a<br />
mellékletben szereplő szerződés aláírására.
Melléklet a 127/2008.(IV.28.) számú határozathoz:<br />
TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS<br />
Amely létrejött egyrészről<br />
a Csabai Lászlóné polgármester és dr. Szemán Sándor jegyző által képviselt<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata (székhelye: 4400 Nyíregyháza,<br />
Kossuth tér 1.), mint vevő, a továbbiakban: Vevő,<br />
másrészről:<br />
a Bartha László ügyvezető igazgató által képviselt Nyírsuli Nyíregyházi<br />
Sportszolgáltató Kht. (székhelye: 4400 Nyíregyháza, Sóstói u. 24.,<br />
bankszámlaszáma: OTP 11744003-20613374) a továbbiakban: Támogatott,<br />
ketten együtt Felek között a mai napon, az alábbi feltételek mellett:<br />
I.<br />
A MEGÁLLAPODÁS TÁRGYA<br />
1./ A felek megállapodnak abban, hogy a Támogató a Támogatott által működtetett Városi<br />
Stadion és kiszolgáló létesítményei, a Zalka Máté u. 20. szám alatti sporttelep, valamint a<br />
Rákóczi úti sportpálya üzemeltetésének biztosítása érdekében 2008. évre vonatkozóan vissza<br />
nem térítendő, éves támogatást nyújt.<br />
II.<br />
A FELEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI<br />
1./ A Támogató a fenti feladatok ellátása érdekében a 2008. évi költségvetésből<br />
összesen 259.670 eFt vissza nem térítendő, pénzügyi támogatást nyújt a Támogatott<br />
részére az alábbiak szerint:<br />
- működési célú pénzeszköz átadás 121.170 eFt.,<br />
- felhalmozás célú pénzeszköz átadás 138.500 eFt.<br />
2./ A Támogatott vállalja, hogy a támogatásként kapott pénzeszközöket kizárólag a<br />
2008. évi üzleti tervében meghatározott és e szerződésben is megjelenített<br />
feladatokra a következő felosztás szerint használja fel (eFt):
2.1. Működési célú pénzeszköz átadás 121.170<br />
2.1.1. Létesítmények üzemeltetése, fenntartása 110.170<br />
2.1.2. Busztámogatás 11.000<br />
2.2. Felhalmozás célú pénzeszköz átadás 138.500<br />
2.2.1.Felújítás (tetőfelújítás) 6.000<br />
2.2.2. Létesítmény-fejlesztés (Veterán EB) 132.500<br />
3./ A Támogatott a támogatási összegek tényleges felhasználásáról a Közgyűlés és<br />
annak illetékes bizottságai számára a 2009. április 30.-ig benyújtásra kerülő 2008.<br />
évi beszámoló, közhasznúsági jelentés alkalmával részletes tájékoztatást ad.<br />
4.) A Támogatott a közszolgáltatási szerződésben megfogalmazottak szerint<br />
gondoskodik a Támogató által áradott sportlétesítmények fenntartásáról,<br />
működtetéséről, hasznosításáról, valamint a Támogató által meghatározott<br />
fejújításokról, fejlesztésekről.<br />
5.) A felek megállapodnak, hogy a Támogató által biztosított támogatás ellenében a<br />
Támogatott a sportlétesítményeket használó sportszervezetek és egyéb szervezetek<br />
részére az alábbi feltételeket biztosítja:<br />
a.) Sportlétesítmények:<br />
- füves és műfüves nagy méretű labdarúgópálya, labdarúgó klubház, öltözők,<br />
lelátók (Városi Stadion)<br />
- füves labdarúgópályák és öltözők (Zalka Máté és a Rákóczi úti sportpályák),<br />
- rekortán atlétikai pálya,<br />
- 600 m-es külső futópálya,<br />
- 16 db salakos teniszpálya, fedett teniszcsarnok, öltözők<br />
- 6 db salakos kis méretű labdarúgópálya, streetball-pálya,<br />
- tekecsarnok és öltözők,<br />
- kondicionáló terem,<br />
- extrém sportpálya,<br />
- a központi épület öltözői, kiszolgáló helyiségei,<br />
- ökölvívóterem<br />
- tárgyalóterem<br />
b.) Egyéb feltételek:<br />
- az edzések, versenyek, mérkőzések, rendezvények lebonyolításához,<br />
szükséges sportszerek, sporteszközök, egyéb segédeszközök.,<br />
- megfelelő szakember-gárda (pálya-előkészítés, szervezés, lebonyolítás).
6.) A felek megállapodnak, hogy a Támogató által biztosított támogatás ellenében a<br />
Támogatott a sportlétesítményeket az alábbi sportszervezetek részére<br />
térítésmentesen biztosítja:<br />
- a Nyírsuli utánpótlás-nevelésében résztvevő sportágak szakágak versenyzői,<br />
csapatai<br />
- Nyíregyháza Spartacus FC Kft.,<br />
- Nyíregyházi Teke Klub,<br />
- az NYVSC atlétikai, ökölvívó és tájfutó szakosztálya,<br />
- Big-Boxing SE, Rita-Ring Küzdősport SE,<br />
- Nyíregyháza Város Tenisz Clubja (a Nyírsuli Kht.-val megkötött üzemeltetési<br />
szerződés alapján 2008. szeptember 30-ig)<br />
- Nyíregyháza Városi Diáksport Egyesület (városi diákolimpiai rendezvények)<br />
7.) A felek megállapodnak, hogy a Támogatott az igénybevételre kerülő pályákat<br />
sportolásra, illetőleg a rendezvények megtartására alkalmas állapotban,<br />
előkészítetten (nyírt, locsolt pázsit, mérkőzésekre az előírásoknak megfelelő<br />
felfestés, stb.) adja át az azt igénybe vevő intézménynek, sportegyesületnek,<br />
biztosítva a fent említett sportlétesítmények használatát, illetve a szükséges egyéb<br />
feltételeket.<br />
8.) A felek megállapodnak, hogy a létesítményt használók a pályákat, a helyiségeket,<br />
irodai berendezéseket rendeltetésszerűen használják, és ennek kapcsán<br />
figyelemmel vannak azok állapotára, a létesítményben megtartandó versenyekre,<br />
illetve a Támogatott bevételei szempontjából fontos egyéb rendezvényekre. A<br />
használattal keletkezett esetleges károk megtérítése a sportlétesítményt használók<br />
felelőssége és kötelessége.<br />
9.) A felek megállapodnak, hogy a létesítményt térítésmentesen használók a<br />
rendezvények személyi kiadásait (pálya-előkészítési, ügyeleti díjak, hangosítás, stb. )<br />
az üzemeltető részére a rendezvényt követően a helyszínen megtérítik.<br />
10.) A felek megállapodnak abban, hogy a létesítményt rendszeresen használó<br />
intézményekkel, sportegyesületekkel a Támogatott külön megállapodást köt a<br />
konkrét feltételek biztosítására vonatkozóan (edzések időbeosztása, óraszáma;<br />
versenyek, bajnoki mérkőzések megrendezése; öltözők használata, szükséges<br />
sporteszközök, sportszerek biztosítása, stb.).
11.) A felek megállapodnak abban, hogy a létesítményt használó intézmények,<br />
sportszervezetek figyelembe veszik a létesítmény adottságait, a pályák és öltözők<br />
számának behatároltságát, valamint az egyéb lehetőségek teljesíthetőségét és<br />
ennek megfelelően ezek használatára vonatkozóan a szükséges egyeztetések<br />
folyamatosan történnek az érintettek között.<br />
12.) A szerződő felek megállapodnak, hogy a Támogatott területére bevitt<br />
eszközökre annak tulajdonosa köteles felelősségbiztosítást kötni.<br />
13./ Jelen megállapodásban foglaltak teljesülése a megállapodás lejártát követően a<br />
Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság 2009. áprilisi ülésén kiértékelésre kerül.<br />
III.<br />
A TÁMOGATÁS ÁTUTALÁSA<br />
1./ A létesítmény-üzemeltetésre vonatkozó éves támogatás összege havonta<br />
egyenlő részletekben, minden hónap 10. napjáig kerül átutalásra a Támogatott<br />
számára.<br />
IV.<br />
A MEGÁLLAPODÁS IDŐTARTAMA ÉS MEGSZŰNÉSE<br />
1./ A Felek a megállapodást határozott időtartamra kötik, amely 2008. január 1.-től<br />
2008. december 31. napjáig tart..<br />
V.<br />
EGYÉB RENDELKEZÉSEK<br />
1./ Amennyiben a szerződés II. pontjában megfogalmazottak a Támogatott részéről<br />
nem teljesülnek és/vagy a támogatás összege nem a cél szerint kerül felhasználásra,<br />
vagy a felhasználás meghiúsul, a Támogatott köteles a támogatás összegét az<br />
elszámolás időpontját követő 30 napon belül a Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
Polgármesteri Hivatalának OTP Bank Rt. 11744003-15402006 számlaszámára<br />
visszautalni.
Felek megállapodnak továbbá, hogy a Támogató jogosult az általa adott támogatás<br />
ellenőrzésére.<br />
Jelen szerződésben nem szabályozott kérdésekben a Ptk., valamint a Kht.<br />
közszolgáltatási szerződésének jóváhagyásáról szóló 84/2006. (IV. 26.) számú<br />
közgyűlési határozat a mérvadó.<br />
A Felek a közöttük felmerült vitás kérdéseket elsősorban tárgyalás útján kísérlik meg<br />
rendezni azzal, hogy ennek eredménytelensége esetén a peres útra a Nyíregyházi<br />
Városi Bíróság illetékességét kötik ki.<br />
A Felek a megállapodást, mint akaratukkal mindenben megegyezőt elolvasás után<br />
helybenhagyólag aláírták.<br />
21./napirend: Előterjesztés a Sóstó – Gyógyfürdők Zrt.-vel megkötésre kerülő 2008.<br />
évi úszósport szolgáltatás – vásárlási szerződés jóváhagyására<br />
Előadó: Nagy László alpolgármester<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Előterjesztőnek van-e hozzászólása? Nincsen.<br />
Bizottságok véleményét kérem. Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság véleményét<br />
kérem.<br />
Fesztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) A bizottság 6 igen<br />
szavazattal, 3 nem szavazat ellenébe támogatta, de felmerült egy olyan jellegű<br />
dilemma, hogy mivel ez a bizottságnak az átruházott hatáskörében szerepel, a<br />
szerződés jóváhagyása, miért vonta magához ezt a jogkört, hogy a közgyűlés akar<br />
ebben határozatot hozni? Ezt Jegyző úr kérem, hogy indokolja meg. Tehát ez<br />
átruházott bizottsági hatáskör jelenleg.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Fesztóry Sándor, a másik kettőnél ez nem merült<br />
fel önben? A másik kettő megállapodásnál nem merült fel ez a két kérdés?<br />
Fesztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) A Nyírsulinál ki is<br />
került, ez a 3. pont. De itt a sportcélú tartalék felosztásáról van szó.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) A sportcélú tartalék az közgyűlési döntés. A<br />
közgyűlés döntött annak a felosztásról.<br />
Fesztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) Ez az én problémám<br />
és ebben egyetértünk, de a sportcélú tartalékot a bizottságnak kellene felosztani<br />
Polgármester asszony.
Csabai Lászlóné:(polgármester) Mindent megteszek azért, hogy ez közgyűlési<br />
döntés legyen, mert az ÁSZ ezt kérte tőlem, most már nem tudom hányadszor<br />
mondom, hogy az ÁSZ azt kérte tőlem, hogy minél kevesebb pénzosztás legyen<br />
bizottsági hatáskörben és lehetőleg a pénzek elosztása közgyűlési hatáskörbe<br />
kerüljön. Az én dolgom az, hogy ezt végig vigyem és végig is fogom vinni.<br />
Fesztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) Nem szeretnék<br />
belemenni egy olyan vitába, ami a jelenleg hatályos rendeletünket érinti. Az<br />
önkormányzati törvény szerint van 13 olyan hatáskör, amit nem lehet átruházni, ez<br />
többek között nincs benne. Egyébként nem láttam ezt az ÁSZ kérelmet, vagy levelet.<br />
Polgármester asszony azt mondta, hogy ezt kérte öntől, ezért fogalmaztam így,<br />
jelenleg a hatályos rendeletünk szerint én ehhez ragaszkodom, lehet, hogy röghöz<br />
kötött vagyok vagy földhöz ragadt, de hogy ha én most előveszem ezt a rendelet és<br />
felolvasom, akkor remélem, hogy elhiszi nekem a Közgyűlés, hogy ez így van<br />
jelenleg.<br />
Nagy László:(alpolgármester) A közgyűlés a korábbi döntései között már meghozott<br />
olyan döntéseket, amelyeknél a sportcélú tartalékként kötődő, ám a kiemelt csapat<br />
sportágak tekintetében nagy összegű szerződéseknél, támogatásoknál közgyűlési<br />
megállapodásokat hagyott jóvá, ez igaz a labdarúgásra, igaz akár a kosárlabdára,<br />
igaz akár a női röplabdára, igaz a férfi kézilabdára is. Azt gondolom, hogy akkor,<br />
amikor egy ilyen összegű szolgáltatásvásárlásról van szó, akkor különösen indokolt,<br />
hogy a közgyűlés ebben igent vagy nemet mondjon, illetve jóváhagyja ennek a<br />
megállapodásnak a megszületését. Ebből a szempontból én csupán abba a sorba<br />
tartom beleillőnek, hogy itt már a korábbi évek gyakorlatának megfelelően a<br />
közgyűlés meghozott döntést. És minden más csapatsportág támogatásánál olyan<br />
szerződéseket kötött az üzemeltetést, a szolgáltatást végző sportegyesületekkel,<br />
vállalkozássokkal, a gazdasági társaságokkal, amelyeket a közgyűlés jómaga is<br />
elbírált és véleményt mondott róla. Én ebből a szempontból semmilyen különbséget<br />
nem látok a mostani megállapodás-tervezet között sem.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Mikó Dániel kért szót és a Jogi Bizottság<br />
véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel:(Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) Bizottsági véleményt<br />
szeretnék elmondani, hiszen tárgyalta a bizottság, és elfogadásra javasolja.<br />
Dr. Moskovits Károly:(Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A<br />
bizottság egyhangúlag támogatta az előterjesztést.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Kérdezem, hogy van-e valakinek kérdése?<br />
Fesztóry Sándor véleményét kíván nyilvánítani.<br />
Fesztóry Sándor:(Gyermek, Ifjúsági és Sport Bizottság elnöke) Polgármester<br />
asszony, nagyon szépen elmondta, de akkor nem lenne ez a neve, hogy a<br />
Közgyűlés által átruházott hatáskörök. Érti Alpolgármester úr? Fel is olvashatom. Így<br />
szól: „A közgyűlés által átruházott hatáskörgyakorlások: a sportkoncepció és<br />
sportrendeletben meghatározott alapelvek, illetve a közgyűlés által elfogadott<br />
keretszámok alapján dönt az éves sportcélú tartalék és egy ifjúsági céltartalék<br />
keretösszegének a felosztásáról.” Szerintem ezen kár vitatkozni. Ezt nem kell mellé<br />
magyarázni. Köszönöm.
Csabai Lászlóné:(polgármester) Jegyző úr kért szót, és utána Hajzer úr kap szót.<br />
Dr. Szemán Sándor:(jegyző) A vita elvi részéhez szeretnék hozzászólni, a tartalmi<br />
részével nem kívánok foglalkozni. Az önkormányzati hatásköröket, elsősorban a<br />
törvény értelmében az önkormányzati képviselő-testület, megyei jogú város esetében<br />
a közgyűlés gyakorolja. Lehetőség van arra, hogy ezeket a hatásköröket<br />
meghatározott szerveire ruházza át. De a hatáskör címzettje az mindig a közgyűlés<br />
marad. Természetesen nem lehet olyat tenni, hogy egy bizottság felhatalmazás<br />
nélkül döntene úgy, hogy a közgyűlés ne adott volna erre egy átruházási döntéssel<br />
lehetőséget. De arra a közgyűlésnek jogilag mindig lehetősége lesz, hogy magához<br />
vegye ezt a döntést. Ez ugyanolyan, mint hogy a jegyző - csak az analógiát mondom<br />
- a hatáskör címzettje az államigazgatási feladatok egy nagy részében, itt a<br />
hivatalban. Az én megbízásomból az osztályvezető kollegák átruházott hatáskörben<br />
aláírnak, de bármikor jogom van nekem személyesen bármely ügyet magamhoz<br />
vonni és eldönteni. Ugyanez igaz ebben az esetben, hogy ez mennyire jó, ha ez a<br />
gyakorlat, ez mennyire célszerű, ez mennyire hasznos vagy mennyire sportszerű, azt<br />
nyilván mindig a közgyűlésnek kell eldönteni. De jogilag nem vitatható az a döntés<br />
elnök úr, hogy a közgyűlés egy átruházott hatáskörről mégis maga dönt. Ez az én<br />
szakmai véleményem. Köszönöm szépen.<br />
Dr. Hajzer László:(képviselő) Bocsánatot kérek, de én érdemi kérdésben szeretnék<br />
megszólalni, mert ez a forma. A Jegyző úr ex cathedra elmondta e tekintetbe a<br />
véleményét. Nem vitatkozom. Az érdemi résszel szeretnék foglalkozni. Az érdemi<br />
rész az, hogy Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata, mint vevő és Belus<br />
Tamás vezérigazgató által képviselt mint szolgáltató kötnek egy szerződést. Erre az<br />
évre 77 millió és tavalyról áthúzva még 60 millió, összesen 137 millió forintot adunk a<br />
Sóstógyógyfrüdő Zrt.-nek és megnevezünk benne négy olyan célt, amit<br />
támogatandónak tartok. Ez a 4 cél a Nyíregyházi Vasutas Sport Klub<br />
úszószakosztálya, a Nyírsuli Kht. úszószakosztály, az Air-Aqua Búvárklub és a<br />
Nyíregyházi Speciális Mentők. 137 millió forintot adunk erre a célra és én azt<br />
gondolom, hogy ha közpénzzel bánunk, akkor kötelességünk lenne legalább addig<br />
kidolgozni a támogatásunkat, hogy tudjuk már, hogy kit, mennyivel támogatunk.<br />
Elegánsan 137 millió forintból megmondjuk, hogy mikor használhatják és egyébként<br />
én még életembe nem is hallottam erről az Aqua Búvárklubról. Most ez mitől olyan<br />
nagyon közcél, hogy a 2 m-es medencébe lemennek a medence aljára és kutatják a<br />
repedéseket benne? Én ezt a Nyíregyházi Speciális mentőket sem láttam még olyan<br />
nagy bevetésen, hogy a sóstói medencébe kellene kutatni a túlélők után. Tehát<br />
gyakorlatilag én ezt nem látom olyan közcélnak, amit 137 millióval kellene támogatni.<br />
Az van benne, hogy a medencébe kutatnak. Rendben van. Aztán ez a nyíregyházi<br />
suli úszószakosztály és a másik úszószakosztály, 137 millió forintnál én egy tételes<br />
megállapodást kötnék, hogy mit várok el, hogy milyen céljaim vannak, mi a szakmai<br />
célkitűzés, ki mit csinál? Mire adjuk a pénzt? Számon fogják tőlünk kérni! Nem adunk<br />
a focira ennyi pénzt, mint amire ide adunk. Mellesleg egyébként, ha pedig<br />
egyszerűen Belus Tamásék veszteségeit akarjuk fedezni, mert lehet egy ilyen cél is<br />
egyébként, ebben az esetben akkor nevezzük nevén azt, hogy Belus Tamásék rossz<br />
gazdálkodása és a kialakult általános helyzet miatt 137 millióval támogatjuk, de ha<br />
ideológiát adunk neki, akkor az ideológiát zenésítsük meg, de ez egy<br />
megzenésíthetetlen dolog. Mert az Aqua búvárklub, a speciális mentők számomra<br />
nem olyan közcélok, amelyeket bármivel is tudnék támogatni. Köszönöm szépen.
Jánócsik Csaba: (képviselő) Hajzer képviselőtársam felingerelt, hogy hozzászóljak.<br />
Ugyanis a hozzá nem értése, tudatlansága arra késztet, hogy felvilágosítsam. Én<br />
búvárkodtam valamikor Hajzer képviselőtársam! Azt javaslom, hogy jöjjön el velem,<br />
meg fogom mutatni önnek azt a 16 méter mély aknát, ahova le kell merülni. Teljes<br />
búvárfelszerelésben. Meg kellene ismerni ennek a civil szervezetnek a munkáját.<br />
Akik bizony nagyon sok katasztrófa helyzetben, a Miskolci Speciális Mentőkkel együtt<br />
mentenek, roncsautókat vízből húznak ki, embereket, sajnos már nagyon sokszor<br />
csak a holttesteket, jég alól mentenek embereket, tehát ezen olyan jól el lehet<br />
jópofáskodni, de higgye el nekem, hogy komoly egyesületek, komoly szervezetek<br />
vannak mögötte. Talán előbb ismerje meg ezeknek az embereknek a munkáját, mert<br />
rosszul esett ez, hogy megmondjam őszintén. Igaz, én már nem mentek életet, én<br />
befejeztem a búvárkodás, de azért mégsem kellene ennyire ledegradálni, kigúnyolni,<br />
hogy is mondjam csak lebecsmérelni ezeknek az embereknek a munkáját.<br />
Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Fesztóry Sándor, Hajzer László, Palicz György.<br />
Hajzer László: (képviselő) Elnézést a mentőktől és az Air-Aqua Búvárklub tagjaitól,<br />
de én azt olvasom, hogy a Sóstói Parkfürdő területén lévő 50 m-es versenyuszodát -<br />
a továbbiakban uszoda - a következő városi sportszervezeteknek edzés és<br />
versenyrendezési igényeinek koordinált biztosítása céljából odaadjuk. Tehát ha én<br />
17 méteres aknát adok oda, azzal én egyetértek, de itt az 50 méteres versenyuszoda<br />
bérbeadásáról van szó, egyébként 60 cm vagy 80 cm a bejárat felőli része az<br />
uszodának, még én is tudok benne úszni. Kérem, hogy ezt is vegyük figyelembe.<br />
Fesztóry Sándor: (képviselő) Jánócsik Csaba képviselő úrnak szeretnék én némi<br />
felvilágosítást nyújtani. Tehát én nagyon tisztelem a búvárokat, jómagam is hódolok<br />
ennek a szenvedélynek, de most nem erről akarok beszélni. Mennyivel más lenne a<br />
dolog, hogy ha van egy ilyen szerződés és mondjuk tudnak róla, hogy egyáltalán<br />
benne vannak, vagy pedig igénybe vehetik ezt a medencét térítésmentesen. Ugyanis<br />
én tavaly a közgyűlésen bemutattam itt néhány jegyet, amit meg kellett vásárolni. És<br />
a speciális mentők vásárolták ezeket a jegyeket. Ez az egyik dolog. Egyébként nem<br />
foglalkoznék ezzel a Sóstó – Gyógyfürdők Zrt. Támogatásával, ha nem abból az 1%-<br />
ból menne, ami jelenleg Nyíregyháza sportköltségvetését jelenti és olyan<br />
nyilatkozatokat olvasok az újságban és hallok a rádióban, meg látok a TV-ben, hogy<br />
most milyen sokat költünk a sportra. Most ebben az évben 440 akárhány millió forint<br />
fog jutni a sportra. És közben ebből 137 millió fürdőszolgáltatás vásárlás. Tehát<br />
nekem ez az egy problémám van, hogy a sportköltségvetésből kerül ki ez a pénz. És<br />
én tényleg sajnálom a speciális mentőket, hogy nem mehetnek ingyen, már ha ennyit<br />
fizet a város.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Palicz György, Nagy László és Jeney István a<br />
sorrend.
Palicz György: (képviselő) Én végeztem egy gyors számolást, hogy ha elosztjuk ezt<br />
a támogatási összeget 365 nappal, akkor kijön, hogy napi 400 ezer forint. Tehát ha<br />
ezt nézzük, akkor lehet hogy jobban járunk, ha ezt a 130 millió forintot odaadjuk az<br />
úszószakosztályoknak és ők majd ebből megveszik a jegyeket és akkor még<br />
valószínűleg marad pénzük. Mert ez azt jelenti, nem tudom, most a Júlia Fürdőbe<br />
mennyi egy jegy, mennyi egy belépő az uszodába, de hogyha azzal számolok, hogy<br />
1000.- Ft. egy belépő, akkor naponta 400 úszónak a belépőjegyét takarja ez a<br />
támogatás. Nem hiszem, hogy annyian naponta úsznak. Tehát ha az úszósportot<br />
akarjuk támogatni, akkor adjuk oda ezeknek az egyesületeknek a 130 milliót. Tehát<br />
pont ezt mondta Hajzer képviselőtársam is, hogy akkor mondjuk azt, hogy a Sóstó<br />
Gyógyfürdőket akarjuk támogatni ezzel a pénzzel.<br />
Jeney István: (képviselő) Én azt mondanám Hajzer képviselő úrnak, hogy ha az<br />
opera tragédia dalban elbeszélve, akkor a librettót már megírták, az áriákat és a<br />
recitativókat elénekelték, jöhetne már a finálé. Köszönöm szépen.<br />
Nagy László: (alpolgármester) Ahhoz, hogy jöhessen a finálé, akkor nagyon gyors<br />
leszek én is. Hajzer László pontosan tudja, hogy ez a 137 millió forint miről szól. A<br />
többieknek az észrevételéhez csak annyit szeretnék mondani, hogy szinte lerágott<br />
csont már akár a speciális vízimentők, akár a az Air-Aqua Klub is. Mindannyian<br />
tudnak egyébként arról, hogy létezik egy ilyen megállapodás, egyszerűen arról van<br />
szó, hogy nem úgy kell kezelni mint egy hitbizományt ezt az együttműködést a Sóstó-<br />
Gyógyfürdők Rt-vel. Egyeztetni is szükséges néha. Én úgy tudom, hogy ebben volt<br />
némi probléma az elmúlt időszakban is, amikor egyeztetésre nem került sor. És ők<br />
úgy gondolták, hogy ez alapján ők bármikor, bármilyen körülmények között ott<br />
lehetnek. Természetesen nem erről van szó. Én azt gondolom, hogy a testület tagjai<br />
valamennyien tudják, hogy ez a megállapodás miről szól, egyszerűen azt kérem,<br />
hogy miután a finálé nagyon közeli állapotba került, hogy döntsön a Közgyűlés arról,<br />
hogy ezt a megállapodást jóváhagyja-e vagy sem. A Sóstó-Gyógyfürdők Rt-vel.<br />
Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Egy kis figyelmet kérek.<br />
Belus Tamás: (Sóstó – Gyógyfürdők Zrt. vezérigazgatója) December régen volt. Az<br />
üzleti terv módosítások kapcsán a Közgyűlés úgy döntött, hogy 60 millió forintot az<br />
úszósport támogatása címen, ilyen jogcímen vásárol az elmaradt nyári bevételek és<br />
az Élményfürdő padozatcseréje, illetve a 6 hetes Júlia Fürdő szünet veszteségeit<br />
kompenzálva. Én ezzel le is zárnám ezt a 60 millió forintot, nyilván messze volt,<br />
lehet, hogy jobban emlékszem rá, mert nem kell annyi napirendi pontot átolvasni és<br />
hónapról – hónapra itt ülni és 30 - 40 napirendi pontot nézni, tehát én nyilván jobban<br />
emlékszem rá. Tehát ez az egyik része. A másik része az, amin most jót derültek,<br />
hogy mennyi az úszás, hát sokba kerül! A sátrat, amit fűtünk zárástól nyitásig, illetve<br />
lehetőséget adunk arra, hogy a gyermekek sportoljanak, több mint 200-an<br />
vízilabdáznak. Számtalan gyerek ott ismerkedik meg az úszással és azon vagyunk,<br />
hogy végre legyenek olyan úszók, amilyenek voltak Nyíregyházán. Ezen lehet<br />
szórakozni meg nem, de egy biztos, hogy ezek a költségek meg vannak. Ezek<br />
valóságos költségek. Azt én is mondtam valamikor, hogy meg lehet ezt úgy is oldani,<br />
hogy nem tesszük fel a sátrat, nem teszünk bele vizet, de megoldjuk a gyerekeknek<br />
akkor máshol. Beülnek egy autóbuszba, átmennek Debrecenbe és ott tartják meg az<br />
edzésüket.
Ez lehet, hogy olcsóbb, csak akkor a rendszerből hiányozni fog ez a lehetőség, hogy<br />
a többi gyermek, meg óvodás ki tud menni Sóstóra megtanulni úszni. Egyáltalán ezt<br />
az alapsportágnak az alapdolgait meg tudják tanulni. Ez egyrészt ebből áll össze,<br />
ezeknek a költségeiből, másrészt annak a költségből áll össze, mert van nekünk egy<br />
úszójegyünk, amit használunk az iskoláknál. Ez sem az a jegy, amire gondol Palicz<br />
képviselő úr. Tehát nem a kedvezményes jegy, hanem ennek a kb. 50 %-a. És ezt a<br />
kettőt, a vásárolt belépőket és a költségeket összeadjuk, akkor körülbelül ez a szám<br />
ér össze. Nem a 77 millió forint, és nem a 60 millió, a 60 millió egy másik. Két dolgot<br />
lehet csinálni ebben. Nagyon kevés Magyarországon az a fürdő, amely meg tud<br />
önállóan állni a lábán. Három van a 140-ből. Összesen három. Azok körülbelül 2<br />
millió belépővel büszkélkedhetnek és nem úgy mint mi, hogy 500 ezer összesen.<br />
Azért ezek összefüggő dolgok, amennyiben sikerülne a sóstói fürdő látogatószámát<br />
emelni, akkor nyilván ez egy pozitív irányba indulhatna el. De ahhoz képest, hogy<br />
három évvel ezelőtt a közgyűlés több mint 220 milliót fordított erre a rendszerre, lehet<br />
látni, hogy ez jóval kevesebb és ez az év megint jóval kevesebb lesz. Azt az elvárást,<br />
amit a testület kér az Rt-től azt igyekszünk megvalósítani. Nem arról van szó, hogy<br />
Belus Tamás rosszul gazdálkodik, hanem ezek a költségek sajnos azok, ha 26 fokot<br />
kell biztosítani a sátor alatt, akkor azt biztosítani kell, hogy meg ne fázzanak az<br />
úszók, ha 24 fokos vízben kell úszni, akkor azt kell biztosítani. Tehát ezek a<br />
költségek valóságosan meg vannak. Lehet másképp is dönteni, de akkor fel kell adni<br />
ezt a részét a szolgáltatási rendszernek. Tehát még egyszer valóságos költségek<br />
ezek, nem kitaláltak, ezt a rendszernek odaadjuk. Egy dolgot lehetne csinálni ezzel,<br />
hogy kétféleképpen lehet rendezni ezeket a költségeket, egyrészt tőkeágon, akkor az<br />
ÁFÁ-t megspórolná a város, megspórolná, mert így a végén befizettük, úgymond<br />
többe kerül, tőkeágon. Azt, hogyha egy veszteséges gazdálkodással párosulna és<br />
akkor is a saját tőke nem változna. Ezt évről – évre lehetne rendezni, így az a rossz<br />
hírem, hogy a szolgáltatás vásárlás ÁFÁ-ját azt befizetjük az állam kasszájába és ez<br />
így többe kerül. A jövőben ezt kellene meggondolni, hogy sokkal jobb lenne egy ilyen<br />
rendszert kitalálni, mert akkor a 130 millió forintnak az ÁFA része az már 26 millió és<br />
akkor én azt hiszem, hogy ez már megérne egy gondolkodást, hogy hogyan lehetne<br />
ezt a jövőben rendezni. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Bizonyára sokan járnak máshová is fürdőbe. Én<br />
járok. És azt tudom mondani, hogy 2000 forintnál alább ma sehová, egyetlen fürdőbe<br />
sem lehet bemenni. Magyarországon. Egy sima fürdőbe nem lehet ma<br />
Magyarországon bemenni. Nem élményfürdőbe, egy sima fürdőbe nem lehet<br />
Magyarországon bemenni, Nyíregyháza kereseti viszonya nincs azon a szinten, hogy<br />
ezen a szinten állapítsuk meg mondjuk a Júlia Fürdő, vagy a Park Fürdő árait.<br />
Amikor pesti diákok idejönnek, akkor olcsónak találják a mi jegyünket, de mi tudjuk,<br />
hogy ez nem olcsó, mert az itteni embereknek nem olcsó. És én Palicz Györgynek<br />
mondom, a múltkor elmondtam, hogy minden egyes jegyhez, mi mennyi pénzt<br />
adunk. A színházhoz kb.2000.- Ft-ot, minden egyes jegyhez. Ha én elmegyek<br />
színházba, vagy ön elmegy színházba, ahhoz 2000 forintot adunk. 2000 forintos<br />
megyei és városi támogatást. Ha jól emlékszem akkor talán a Stadion, meg<br />
Könyvtár, nem tudom mi volt ott körülbelül 1000 forintot, és az Állatparkhoz meg<br />
Fürdőhöz meg 300 vagy 400 forintot adunk, minden egyes jegyhez. Ez a<br />
támogatásunk minden egyes látogatóhoz. A gyerekhez és a felnőtthöz is. Ez egy<br />
értékválasztás, hogy akarjuk-e, hogy az egészséges életmódot az emberek<br />
folytassák, vagy nem akarjuk.
Én azt gondolom, hogy én akarom. És természetesen folyamatosan kérem a cégtől<br />
számon, hogy igenis, megtakarítás kell, igenis arra kell törekedni, hogy ez minél<br />
kevesebbe kerüljön és el kell érni, hogy ez minél kevesebbe kerüljön, de olyan nem<br />
lesz, nagy valószínűséggel nem lesz, hogy ez támogatás nélkül legyen. Nem tudom<br />
a tavalyi debrecenit, bár lehet, hogy a tavalyi debreceni eredmény jobb, de a<br />
tavalyelőtti itt volt a gépemen, 330 millió forint volt. Igaz, hogy nem az önkormányzat<br />
közvetlenül, hanem a holdingon keresztül adta. Vinnai Győző és Turcsik László kért<br />
még szót, utána lezárom és szavaztatok.<br />
Dr. Vinnai Győző: (képviselő) Számolni azért tudunk, nem ennyibe kerülnek a<br />
fürdők. Füzesgyarmatra a nyíregyháziak, akik elmennek innen, a Júlia Kör, 30 ember<br />
400, azaz 400 forint volt a belépő egy egyszerű fürdőbe. Én most nem állítom azt,<br />
hogy a mi áraink magasak vagy nem magasak, csak egyszerűen meg kell állnunk és<br />
el kell döntenünk valamit, hogy azt akarjuk-e, hogy ezeket a fürdőket jól<br />
működtessük, mert akkor nem kell árat emelni, mert elfogynak a nyíregyháziak és a<br />
vendégek a nyíregyházi Júliából és az Élményfürdőből. Tudom, ismerem<br />
vezérigazgató úrnak a törekvéseit, és most nem ellenében mondom, hogy<br />
megpróbálja a vásárlóerőt behozni, de egyszerűen ilyen árakkal? 1000 forint egy<br />
nyugdíjas belépő a Júliába, 20%-os emelés volt, nem tudom, hogy tudja-e, április 1-<br />
től. 20%-os emelés, amikor 4,5% az infláció. Persze lehet azt mondani, hogy minden<br />
drágább, de akkor elmaradnak a vendégek, nincsen szállodánk, ezerszer mondtuk,<br />
nincs összehangolt marketing stratégiánk és persze a veszteségeket halmozzuk. Ha<br />
jól emlékszem ön mondta, hogy egy-két évig veszteséges lesz az Élményfürdő.<br />
Legutóbb azt mondta, hogy hosszú távon lesz veszteséges az Élményfürdő.<br />
Próbáltuk, Belus Tamással sokat beszéltünk erről, hogy kedvezményt adjunk a<br />
nyíregyháziaknak. Mert mégis az a jó, ha nem üres hétköznap egy fürdő, hanem<br />
25% kedvezménnyel a nyíregyháziak bemennek mert a mi adónkból épült és azt<br />
érzik, hogy ez a mienk. És nem érzik, hogy ez a mienk, ez az Élményfürdő, mert én<br />
igénybe veszem ezt a szolgáltatást, sokszor elmegyek és 20 – 22 embert számoltam<br />
meg egy hétköznapon is. Ezt Belus Tamás vezérigazgató úr is tudja, hogy<br />
problémája van, de azt is tudja, hogy hétvégén tele van a fürdő. Tehát ha lenne<br />
szálloda, lenne egy olyan marketing, nem kellene ennyi pénzt beletennünk. Én azt<br />
szeretném mindösszesen mondani, hogy nem igaz az, hogy 2000 forint egy jegy. El<br />
kell menni Mezőkövesdre, el kell menni Egerbe, egriek személyigazolvány alapján<br />
kapnak kedvezményt. Nem kell városkártya. Felmutatja a személyigazolványát, vagy<br />
a lakcímkártyáját és kap kedvezményt. Szerintem közösen dolgozunk azon, hogy<br />
hogyan lehetne rentábilissá tenni, mert azt, hogy öntjük bele a pénzt és emeljük az<br />
árat, csak rossz úton járunk. Rossz úton járunk. Ez az én véleményem.<br />
Turcsik László: (képviselő) Én egy kicsit valahol sajnálom ezt a témát, mert<br />
úszáspárti vagyok. Itt olyan sokszor elmondtam, hogy azt a temérdek pénzt amit erre<br />
a focira ráköltöttünk, ha azt beletettük volna az uszodaépítésbe, most nem lenne ez<br />
a probléma. Számtalanszor elmondtam, egyszer megkérdeztem a polgármester<br />
asszonyt, hogy nyugodt-e a lelkiismerete, azt mondta, hogy nem, de a foci politika<br />
meg satöbbi. De Belus Tamást sajnálom ebben a dologban, mert amikor a sóstói<br />
fejlesztés elindult, akkor itt azon kellett gondolkodnunk, hogy ha elindulunk<br />
hazánkban Nyugatról Kelet felé, tessék már megnézni, hogy Bükfürdő, Zalakaros,<br />
Hévíz, a Balaton környékének a szolgáltatásai, néhány SPA hotel megépült,<br />
Budapesten a híres fürdők, akkor jöjjünk csak le Mezőkövesd, Hajdúszoboszló,<br />
Gyula és lehet sorolni.
Ezekkel, Egerrel kellett versenyre kelni. Úgy, hogy ide út nem vezetett, mert nem volt<br />
autópálya. Mivel tudjuk idecsalni? Ebben a környezetben kell ennek a fürdőnek<br />
talpon maradni. Én értem, hogy sok a pénz és nem is rossz ötletet mondott a Vinnai<br />
Győző, hogy a városlakó kap egy kártyát, vagy kedvezményt, ha nyíregyházi megy<br />
oda. De én úgy gondolom, hogy ha ebből kivesszük a pénzt, akkor a gyerekektől<br />
vesszük el. Mindig annak voltam a híve, hogy a nyíregyházi gyerek inkább az<br />
uszodában dobálja a labdát, mint a falra fesse a grafitit, vagy holt részegen<br />
körbehányja a várost péntek éjszakánként. Ne az az értékrend legyen az uralkodó,<br />
hanem az, hogy esetleg a víz szeretetével odaszoktatjuk az uszodákba.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Aki a megállapodás-tervezettel egyetért<br />
szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 17 szavazattal, 8 ellenszavazattal, és 8 tartózkodással meghozta az<br />
alábbi határozatot.<br />
128/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Sóstó-Gyógyfürdők Zrt.-vel megkötésre kerülő 2008. évi úszósport<br />
szolgáltatás-vásárlási szerződés jóváhagyásáról<br />
A Közgyűlés<br />
1./ az előterjesztést megtárgyalta és azt elfogadta.<br />
2./ a Sóstó-Gyógyfürdők Zrt.-vel megkötésre kerülő 2008. évi úszósport szolgáltatásvásárlási<br />
szerződést a melléklet szerint jóváhagyta.<br />
3.) felhatalmazza Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Polgármesterét és Jegyzőjét a<br />
szerződés aláírására.
Melléklet a 128/2008. (IV.28.) számú határozathoz<br />
M E G Á L L A P O D Á S<br />
Amely létrejött egyrészről<br />
a Csabai Lászlóné polgármester és dr. Szemán Sándor jegyző által képviselt<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata (székhelye: 4400 Nyíregyháza,<br />
Kossuth tér 1.), mint vevő, a továbbiakban: Vevő,<br />
másrészről:<br />
a Belus Tamás vezérigazgató által képviselt Sóstó-Gyógyfürdők Szolgáltató és<br />
Fejlesztő Zrt. (székhelye: 4431 Nyíregyháza-Sóstófürdő, Szódaház u. 18.<br />
bankszámla száma: OTP 11744003-20606419), mint szolgáltató, a továbbiakban:<br />
Szolgáltató<br />
ketten együtt Felek között a mai napon, az alábbi feltételek mellett:<br />
I.<br />
A MEGÁLLAPODÁS TÁRGYA<br />
1./ A felek megállapodnak abban, hogy a Szolgáltató az alább rendelkezett területen,<br />
és módon edzési, versenyzési lehetőséget biztosít az alábbi úszósporttal foglalkozó<br />
városi sportszervezetek, valamint gyakorlási lehetőséget a katasztrófavédelmi és vízi<br />
mentési feladatokat ellátó városi szervezetek részére, amelynek ellenében a Vevő<br />
jelen megállapodásban rögzített díjat köteles fizetni az alábbiak szerint.<br />
II.<br />
A FELEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI<br />
1./ A Szolgáltató Nyíregyháza város minőségi úszósportjának szinten tartása,<br />
fejlesztése érdekében jelen megállapodás értelmében vállalja, hogy a Vevő részére<br />
2008. január 1.-től december 31.-ig heti öt alkalommal, valamint ezen túlmenően<br />
hétvégeken, az előzőleg leegyeztetett és kölcsönösen elfogadott éves<br />
versenynaptárak alapján, bérbe adja a Sóstói Parkfürdő területén lévő 50 méteres<br />
versenyuszodát (továbbiakban: uszoda) a következő városi sportszervezetek edzésés<br />
versenyrendezési igényeinek koordinált biztosítása céljából:<br />
- Nyíregyházi Vasutas Sport Club úszó szakosztálya,<br />
- Nyírsuli Kht. úszó szakága.
2./ A Vevő 2008. január 1.-től 2008. december 31.-ig terjedő időszakban bérbe<br />
veszi a fent megjelölt sportlétesítményt az előző pontban megjelölt célok<br />
megvalósítása céljából.<br />
3./ Az 1. pontban ismertetett szolgáltatást a Vevő strandszezonon kívül 2008. január<br />
1. és május 31., valamint szeptember 1. és december 31. között hétfőtől-péntekig<br />
16.00 órától 19.00 óráig, strandszezon alatt, azaz 2008. június 1. és augusztus 31.<br />
között pedig hétfőtől-péntekig 17.00 órától 20.00 óráig, valamint szombaton és<br />
vasárnap az elfogadott éves versenynaptárak szerint veszi igénybe.<br />
5./ A Szolgáltató az 1. pontban felsorolt városi sportszervezetek részére az<br />
előzőeken túlmenően a kondicionáló terem igény szerint történő, kizárólagos<br />
használatát is biztosítja.<br />
6./ A Szolgáltató Nyíregyháza város katasztrófavédelmi és vízi mentési feladatainak<br />
ellátása, szinten tartása, fejlesztése érdekében jelen megállapodás értelmében<br />
vállalja, hogy a Vevő részére 2008. január 1.-től december 31.-ig a Sóstói<br />
Parkfürdő területén lévő 50 méteres uszodát a következő városi szervezetek<br />
gyakorlási feladatainak (kiképzési feladatok, tanfolyamok lebonyolítása, merülési<br />
gyakorlatok) végzéséhez igény szerint biztosítja:<br />
- Air-Aqva Búvárklub<br />
- Nyíregyházi Speciális Mentők<br />
7./ A Szolgáltató az edzések, versenyek, gyakorlások zavartalan lebonyolításához<br />
szükséges valamennyi személyi, tárgyi és technikai feltételt maradéktalanul<br />
biztosítja.<br />
8./ A Vevő az előző pontokban ismertetett szolgáltatások ellentételezéseként 2008.<br />
december 31.-ig 77.000.000 Ft., plusz 2007. évről áthozott összegként 60.000.000<br />
Ft. összesen 137 millió forint, azaz Százharminchétmillió forint összegű díjat fizet<br />
számla ellenében a Szolgáltató részére.<br />
III.<br />
A DIJ FIZETÉSE<br />
1./ A díjat a Vevő a fenti időpontig – előre leegyeztetett – több részletben fizeti meg a<br />
Szolgáltató részére, a Szolgáltató számlájának kézhezvétele után átutalási<br />
megbízással, a számlán megjelölt bankszámlaszámra 8 napon belül.<br />
2./ A Felek a szolgáltatást teljesítettnek tekintik az uszoda és a kondicionáló terem<br />
jelen megállapodás szerint történő biztosításával, illetve igénybevételével.
IV.<br />
A MEGÁLLAPODÁS IDŐTARTAMA ÉS MEGSZŰNÉSE<br />
1./ A Felek a megállapodást határozott időtartamra kötik, amely 2008. január 1.-től<br />
2008. december 31. napjáig tart.<br />
2./ A Felek jogosultak a jelen megállapodást a másik fél szerződésszegő<br />
magatartása esetén azonnali hatállyal felmondani a másik félhez intézett egyoldalú<br />
írásos nyilatkozattal.<br />
V.<br />
EGYÉB RENDELKEZÉSEK<br />
Amennyiben jelen szerződés bármely okból történő megszűnésre, illetve<br />
megszüntetésre kerül, a Vevőnek jogában áll, hogy a bérleti díj arányos részét a<br />
szerződés megszűnésének időpontját figyelembe véve visszakövetelje. A bérleti díj<br />
arányos részének visszafizetési kötelezettsége a Szolgáltatót a Vevő által kiállított<br />
számla kézhezvételét követő 30 napon belül terheli.<br />
A Felek a közöttük felmerült vitás kérdéseket elsősorban tárgyalás útján kísérlik meg<br />
rendezni azzal, hogy ennek eredménytelensége esetén a peres útra a Nyíregyházi<br />
Városi Bíróság illetékességét kötik ki. Az itt nem szabályozott kérdésekben a Ptk.<br />
rendelkezéseit kell alkalmazni.<br />
A Felek a megállapodást, mint akaratukkal mindenben megegyezőt elolvasás után<br />
helybenhagyólag aláírták.<br />
22./napirend: Előterjesztés a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérleti díj minimumának<br />
megállapítására<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Nincsen. Költségvetési<br />
és Gazdasági Bizottság véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A Költségvetési és<br />
Gazdasági Bizottság támogatja az előterjesztést.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés, kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem, aki egyetért, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 20 szavazattal, 7 ellenszavazattal, 6 tartózkodással meghozta az alábbi<br />
határozatot.
129/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérleti díj minimumának<br />
megállapításáról<br />
A Közgyűlés<br />
a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérleti díj minimumának meghatározásáról<br />
szóló előterjesztést megtárgyalta, és<br />
2008. július 1. napjától a nem lakás céljára szolgáló helyiségek minimális bérleti<br />
díját az alábbiak szerint állapítja meg:<br />
I. Üzletek bérleti díja<br />
1a. övezet<br />
a Belváros központja: Zrínyi I. u. sétáló utcai szakaszán, Kossuth tér, Rákóczi u.<br />
1-2. (kivéve a belsőudvar és átjáró, amely az 1b. övezetbe tartozik), Bethlen G.<br />
u. sétáló utcai szakaszán a bérleti díj<br />
28.600,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
1b. övezet<br />
a Belvárosban: Vay Ádám körút, Hunyadi u. – Bocskai u. (Hunyadi utcától a<br />
Kossuth térig), Luther u. - Kiskörút, - Kálvin tér, Bethlen Gábor u., Síp u. -<br />
Október 23. tér - Vay Á. krt. által határolt területen (kivéve az 1a. övezetben<br />
felsoroltakat) a nevezett utcák mindkét oldalán a bérleti díj<br />
27.600,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
1c. övezet<br />
a városközponthoz közvetlenül kapcsolódó területeken a bérleti díj<br />
27.000,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
Ide tartoznak:<br />
Bethlen G. u. sétáló utcán túli szakasza a Síp utcától - Búza utcáig<br />
Rákóczi u.: Október 23. tértől - Búza utcáig<br />
Bocskai u.: Hunyadi utcától – Béla utcáig<br />
Szt. István u.: Béla utcáig<br />
Széchenyi u.: Országzászló tértől - Szabolcs utcáig<br />
Iskola u. és Bessenyei tér mindkét oldala
2. övezet<br />
a bérleti díj<br />
24.000,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
Ide tartoznak:<br />
Kossuth u.: Vay Á. krt. - Sarkantyú utcáig<br />
Szarvas u.: Országzászló tér - Kereszt útig<br />
3. övezet<br />
a bérleti díj<br />
16.700,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
Ide tartoznak:<br />
Kossuth u.: Sarkantyú utcától a Nagykörútig<br />
Szarvas u.: Kereszt utcától a Nagykörútig<br />
Vasvári P. u.: Rákóczi utcától a Nagykörútig<br />
4. övezet<br />
a bérleti díj<br />
12.000,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
Ide tartoznak:<br />
1-3. övezetben rögzített utcák Nagykörúton túli szakasza<br />
Dózsa Gy. u.: Vay Á. körúttól - Belső krt. – Ferenc körútig,<br />
Debreceni út.: Kiskörút - Luther u. csomóponttól – Hatzel tér,<br />
Nagykörút teljes hosszában<br />
Malomkert: Szt. István u. – Ady E. u. – Váci M. u. – Kert u. által határolt terület<br />
Ferenc krt. – Sóstói u. – Csalóköz – Korányi F. u. által határolt terület<br />
5. övezet<br />
1-4. övezetekben szereplő utcák által bezárt területen lévő bérlemények (a garázs,<br />
iroda, és pince kivételével): az övezeti besorolás 75 %-a<br />
6. övezet<br />
a bérleti díj<br />
9.700,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
Ide tartoznak:<br />
Örökösföld: Család u. - Szalag u. - Törzs u. - Semmelweis u. által határolt<br />
terület<br />
Kertváros: Tiszavasvári u. - Fészek u. - Ív u. - Szélsőbokori u. - Legyező u.;<br />
Dugonics u. – Derkovits u. által határolt terület<br />
7. övezet<br />
a bérleti díj<br />
7.800,- Ft/m 2 /év + ÁFA
Ide tartoznak:<br />
Az 1-6. övezetekben fel nem sorolt területek.<br />
II. Irodák bérleti díja<br />
1. A I/1. és I/2. övezetekben<br />
18.700,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
2. a II/1. pontban fel nem sorolt területeken:<br />
9.200,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
III. Pincék bérleti díja<br />
1. a bérbeadáskor tárolónak minősülő pinceszinten lévő helyiségek bérleti díja:<br />
Belvárosban (I/1a. övezet)<br />
1.700,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
2. a III/1. pontban fel nem sorolt területeken:<br />
900,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
A bérbeadáskor üzletnek minősülő pinceszinten lévő helyiségek bérleti díja: az<br />
övezeti besorolás 50 %-a<br />
Üzlethez kapcsolódó ugyanazon ingatlanon lévő pince bérleti díja: a jelenlegi<br />
övezeti besorolás szerinti 30 %-a<br />
IV. Garázsok bérleti díja<br />
4.300,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
V. Földterületek bérleti díja<br />
Belterületi, kizárólag beépítetlen, közterületnek nem minősülő ingatlanok<br />
(földterületek) bérbeadása esetén: az övezeti bérleti díj 10 %-a.
VI. Egyéb helyiségek bérleti díja<br />
Üzlethez közvetlenül kapcsolódó egyéb helyiségek (raktár, közlekedő, szociális<br />
helyiségek, stb.) bérleti díja a jelenlegi övezeti bérleti díj 60 %-a<br />
VII. Övezeti besorolástól eltérő összegű bérleti díjak<br />
Az előzőekben, illetve a korábbi határozatokban megjelölt övezeti besorolástól<br />
eltérő - így különösen a versenytárgyaláson, licitálás során kialakult - összegű<br />
bérleti díjak egységesen 8 %-kal növekednek.<br />
VIII. A gyermekétkeztetés céljára szolgáló helyiségek bérleti díja<br />
1.900,- Ft/m 2 /év + ÁFA<br />
Utasítja: a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Irodát, hogy gondoskodjon a<br />
fentiek szerint a bérleti díj emelés végrehajtásáról<br />
Felelős:<br />
dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Irodavezető<br />
Határidő: folyamatos<br />
23./napirend: Előterjesztés a Nyírségvíz Zrt.-vel megkötött vagyonkezelői szerződés<br />
módosítására<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Nincsen. Költségvetési<br />
és Gazdasági Bizottság véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság támogatja a<br />
határozat-tervezetek elfogadását.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés, kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem aki egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatokat.
130/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a 226-1/2007. (XI.12.) és a 35/2008. (II.11.) számú határozatok visszavonásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta és<br />
1. a Nyírségvíz Zrt-vel kötött vagyonkezelési szerződés módosításáról szóló 226-<br />
1/2007. (XI.12.) számú határozatát visszavonja.<br />
2. a Nyírségvíz Zrt-vel kötött vagyonkezelési szerződés módosításáról szóló<br />
35/2008. (II.11.) számú határozatát visszavonja.<br />
130-2/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A NYÍRSÉGVÍZ Zrt.-vel kötött vagyonkezelési szerződés módosításáról<br />
A Közgyűlés<br />
Az eredeti szerződésváltoztatásokkal kapcsolatos pontjainak módosítását az<br />
alábbiak szerint hagyja jóvá:<br />
A szerződés 6. pontja az alábbiak szerint módosul:<br />
„A jelen szerződés tárgyát képezik továbbá a jelen szerződés érvényességi ideje<br />
alatt, a vagyonkezelésbe adó tulajdonos további beruházásában megvalósuló új<br />
közművek tárgyai is, kivéve azon közműveket, amelyeket a IV.13. pontban<br />
említett adófizetési kötelezettség terheli, és e kötelezettséget a közmű<br />
tulajdonos nem vállalja.”
A szerződés 13. pontja az alábbiak szerint módosul:<br />
„Az Általános Forgalmi Adóról szóló törvény értelmében a 2007. december 31-ig<br />
vagyonkezelésbe adott eszközök tekintetében - mivel a vagyonkezelési jog<br />
alapítása az Ötv alapján történik - a jog nem minősül termékértékesítésnek és ÁFA<br />
fizetési kötelezettség nem terheli.”<br />
A szerződés 27. pontja az alábbiak szerint módosul:<br />
„Vagyonkezelő köteles a vagyonkezelésbe kapott vagyonnal mérhetően eredményes<br />
gazdálkodást folytatni. Vagyonkezelő az eredményes gazdálkodás érdekében<br />
biztosítja a hatékony működés feltételeit. Tulajdonos a vagyonkezelt eszközökkel<br />
folytatott vízi közszolgáltatás hatósági árát úgy állapítja meg, hogy az a szolgáltatás<br />
költségeire és ráfordításaira, valamint a fejlesztéshez szükséges nyereségre –<br />
beleértve az európai uniós támogatással, és a vagyonkezelő aktív anyagi<br />
közreműködésével létrejött közművagyon létrehozatalához a vagyonkezelő<br />
által felvett hitel, valamint kamat és költség visszafizetését is – fedezetet<br />
nyújtson. A fejlesztéshez szükséges nyereség tartalmazza a közművek<br />
működtetéséhez szükséges eszközök korszerűsítésének, bővítésének fedezetét is.”<br />
A szerződés 36. pontja az alábbiak szerint módosul:<br />
„A vagyonkezelésbe adó tulajdonos a vagyonkezelővel megkötött<br />
vagyonkezelői szerződést azon víz- és szennyvíz közműveire vonatkozóan,<br />
amely közművek 2008. január 1 után - európai uniós támogatással és a<br />
vagyonkezelő anyagi szerepvállalásával – jöttek létre, rendes felmondással<br />
nem mondhatja fel.<br />
Amennyiben rendkívüli felmondásra kerül sor, úgy a szerződés megszűnésével<br />
egyidejűleg a vagyonkezelésbe adó tulajdonos egyösszegben köteles<br />
megfizetni a vagyonkezelőnek azt az összeget, amelyet a vagyonkezelő az<br />
Önkormányzat tulajdonába került közművek megépítése céljából az<br />
Önkormányzatnak kölcsönként nyújtott.<br />
Az Önkormányzat által fizetendő összeg csökken az - uniós támogatással és a<br />
vagyonkezelő pénzügyi szerepvállalásával - megvalósult közművek<br />
üzemeltetése során, a vagyonkezelő által beszedett víz-és csatornadíjakból már<br />
megtérült résszel.”<br />
A vagyonkezelési szerződés más pontjai a jelenlegi tartalommal hatályban<br />
maradnak.<br />
Felhatalmazza: Csabai Lászlóné polgármestert és dr. Szemán Sándor jegyzőt a<br />
vagyonkezelési szerződés módosításának aláírására.
24./napirend: Előterjesztés a Nyírségvíz Zrt. aktív pénzügyi szerepvállalásával induló<br />
közmű beruházásokhoz megkötött háromoldalú megállapodás<br />
módosítására<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Nincsen. Költségvetési<br />
és Gazdasági Bizottság véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság a javított<br />
változatnak megfelelőt támogatja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság<br />
véleményét kérem.<br />
Tormássi Géza: (Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) Szintén a<br />
javított változatot a bizottság egyhangúan támogatja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Jogi Bizottság.<br />
Dr. Moskovits Károly: (Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A Jogi<br />
Bizottság szintén egyhangúan támogatja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem, aki elfogadja szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
131/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
A Nyírségvíz Zrt. aktív pénzügyi szerepvállalásával induló közmű<br />
beruházásokhoz megkötött háromoldalú megállapodás módosításáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta és<br />
az Önkormányzat, a Nyírségvíz Zrt. és a Bank között a kötvénykibocsátás garanciális elemét<br />
képező háromoldalú megállapodás módosítását, illetve kiegészítését kezdeményezi az<br />
alábbiak szerint:<br />
A megállapodás 5. szakasza kiegészül az alábbi b. ponttal, és a korábbi b. pont c. pontra<br />
változik, valamint a vastagon szedett mondatrésszel kiegészül:
) „Az Önkormányzat vállalja, hogy<br />
<br />
<br />
amennyiben a fentiek szerint elfogadásra kerülő hatósági ár kiszámítására<br />
vonatkozó előírásokat a képviselőtestület ( közgyűlés ) a kötvényjegyzést<br />
követően – de még a kötvények teljes összegének visszafizetését<br />
megelőzően – hatályon kívül helyezné, vagy<br />
az önkormányzat illetékességi területén, a fogyasztók által ténylegesen<br />
fizetendő víz- és csatornadíjak bármely egyéb oknál fogva mégsem a<br />
kötvényjegyzést megelőzően elfogadott ármegállapítási mechanizmus<br />
szerint kerülnének meghatározásra, és emiatt a kötvénykibocsátó a<br />
tervezettnél csak kevesebb víz- és csatornadíj bevételhez jut az adott<br />
önkormányzat illetékességi területén, úgy az önkormányzat a<br />
kötvénykibocsátó ebből származó árbevétel kiesését, kamatait, és egyéb<br />
járulékait, költségvetéséből havonkénti gyakorisággal a kötvénykibocsátó 3.<br />
pontban szereplő számlájára átutalja.”<br />
c.) Az önkormányzat vállalja, hogy – mint közműtulajdonos – a kötvény kibocsátás útján<br />
megvalósított közműveket – azok elkészülte után – a 2005. évi XCII. törvénnyel<br />
kiegészített önkormányzati törvény a 80/A és a 80/B §-ai szerinti (és az<br />
Államháztartásról szóló törvény új 105/B. § (1) bekezdésében részletesen<br />
meghatározott tartalmú) vagyonkezelési szerződéssel a Nyírségvíz Zrt.<br />
vagyonkezelésébe adja, illetve ha a vagyonkezelési szerződés értelmében az<br />
nem lehetséges, bérbe adja és onnan ezeket a közműveket a kötvény<br />
visszafizetésének időpontjáig nem vonja el.<br />
Utasítja: a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda vezetőjét a<br />
megállapodás módosításához szükséges intézkedések<br />
megtételére.<br />
Felelős:<br />
Dr. Freidinger Renáta irodavezető<br />
25./napirend: Előterjesztés a Nyírvíz Palota további hasznosítására vonatkozó döntés<br />
meghozatalára<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Nincsen. Bizottság<br />
véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság elfogadásra<br />
javasolja az előterjesztést.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem aki egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 28 szavazattal, 5 tartózkodással meghozta az alábbi határozatot.
132/2008.(IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti (Nyírvízpalota) ingatlan földszinti<br />
üzleteinek elidegenítésre történő kijelöléséről és forgalmi értékének<br />
meghatározásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta;<br />
és a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti, 5348/1/A/6 hrsz-ú földszinti 112 m 2 -es<br />
üzletet elidegenítésre kijelöli, és forgalmi értékét bruttó 35.616.000,- Ft áron<br />
jóváhagyja.<br />
és a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti, 5348/1/A/7 hrsz-ú földszinti 99 m 2 -es<br />
üzletet elidegenítésre kijelöli, és forgalmi értékét bruttó 31.482.000,- Ft áron<br />
jóváhagyja.<br />
és a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti, 5348/1/A/8 hrsz-ú földszinti 188 m 2 -es<br />
üzletet elidegenítésre kijelöli, és forgalmi értékét bruttó 59.784.000,- Ft áron<br />
jóváhagyja.<br />
és a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti, 5348/1/A/9 hrsz-ú földszinti 79 m 2 -es<br />
üzletet elidegenítésre kijelöli, és forgalmi értékét bruttó 25.122.000,- Ft áron<br />
jóváhagyja.<br />
és a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti, 5348/1/A/10 hrsz-ú földszinti 103 m 2 -es<br />
üzletet, az 5348/1/A/11 hrsz-ú földszinti 17 m 2 -es üzletet és az 5348/1/A/12 hrsz-ú<br />
földszinti 44 m 2 -es üzletet elidegenítésre kijelöli, és forgalmi értékét összesen<br />
bruttó 52.152.000,- Ft áron jóváhagyja.<br />
és a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti, 5348/1/A/13 hrsz-ú földszinti 37 m 2 -es<br />
üzletet elidegenítésre kijelöli, és forgalmi értékét bruttó 11.766.000,- Ft áron<br />
jóváhagyja.<br />
és a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti, 5348/1/A/14 hrsz-ú 38 m 2 -es raktárt<br />
elidegenítésre kijelöli, és forgalmi értékét bruttó 12.084.000,- Ft áron jóváhagyja.<br />
és a Nyíregyháza, Széchenyi u. 1. sz. alatti, 5348/1/B/1 23 m 2 -es hrsz-ú raktárt<br />
elidegenítésre kijelöli, és forgalmi értékét bruttó 7.314.000,- Ft áron jóváhagyja.
‣ Az adásvételi szerződésnek tartalmaznia kell, hogy a vevő köteles a vételáron<br />
felül a felújítás bruttó 108.000.- Ft/m 2 költségét is megfizetni – választása alapján<br />
– az alábbiak szerint:<br />
• A felújítási költségek összegét a vevő köteles az erre a célra nyitott külön<br />
számlára befizetni, mely összeg a beruházás – a szerződésben rögzített<br />
időponttól eltérő – esetleges elmaradása esetén kamatokkal növelten a vevő<br />
részére visszajár, vagy<br />
• A vevő köteles bankgaranciát biztosítani legalább a felújítási költségek<br />
összege erejéig oly módon, hogy az a felújítás teljes lebonyolításáig<br />
rendelkezésre álljon. Ebben az esetben az önkormányzatot visszavásárlási<br />
jog illeti meg, mellyel akkor élhet, ha a bankgarancia nem hívható le és a<br />
vevő a felújítás ütemei költségeinek ráeső arányos részét 30 napos<br />
határidővel történő felszólítás ellenére sem fizeti meg. A visszavásárlási<br />
vételár megegyezik az eladási ár kamatokkal nem növelt összegével, viszont<br />
a volt bérlőnek az adásvétel tárgyát képező ingatlanra fordított esetleges<br />
hasznos el nem számolt beruházásait meg kell téríteni.<br />
Utasítja: a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda vezetőjét, a<br />
szükséges intézkedések megtételére<br />
Felelős:<br />
Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda<br />
vezetője<br />
Felhatalmazza: Csabai Lászlóné polgármestert és Dr. Szemán Sándor jegyzőt az<br />
adásvételi szerződés aláírására.<br />
Határidő: 2008. december 31.<br />
26./napirend: Előterjesztés a Bocskai u. 29 és a Bocskai u. 31. szám alatti önkormányzati<br />
tulajdonú házas ingatlanok, valamint a Közép utca 4. szám alatti önkormányzati<br />
tulajdonú beépítetlen terület licit induló árának módosításra<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és<br />
Üzemeltetés Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Bizottság véleményét kérem, Mikó Dánieltől.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság<br />
egyhangúlag támogatja.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem, aki egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
133/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Nyíregyháza, Bocskai u. 29. sz., a Bocskai u. 31. sz. alatti önkormányzati<br />
tulajdonú házas ingatlanok, valamint a Közép u. 4. sz. alatti önkormányzati<br />
tulajdonú beépítetlen terület licit induló árának módosításáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta, és a Nyíregyháza, Bocskai u. 29. sz. alatti 3333 hrszú,<br />
416 m 2 területnagyságú lakóház, udvar megnevezésű, a Bocskai u. 31. sz. alatti<br />
3332 hrsz-ú, 356 m 2 területnagyságú lakóház, udvar, gazdasági épület<br />
megnevezésű, a Közép u. 4. sz. alatti 3338 hrsz-ú, 681 m 2 területnagyságú<br />
beépítetlen terület megnevezésű ingatlanok (összesen: 1453 m 2 ) licit induló árát<br />
53.333.333,- Ft + 10.666.667,- Ft ÁFA, összesen: 64.000.000,- Ft- összegre, azaz<br />
Hatvannégymillió forint összegre módosítja, az eredeti, 35-1/2007.(II.26.) számú<br />
határozatban foglalt feltételek változatlanul hagyása mellett.<br />
Utasítja: a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda vezetőjét, a<br />
szükséges intézkedések megtételére<br />
Felelős:<br />
Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda<br />
vezetője<br />
Felhatalmazza Csabai Lászlóné polgármestert és Dr. Szemán Sándor jegyzőt az<br />
adásvételi szerződés aláírására.<br />
Határidő: 2008. december 31.<br />
27./ napirend: Előterjesztés a Nyíregyháza, Kemecsei úton lévő 27751/131 hrsz-ú<br />
ingatlanok elidegenítésre történő kijelölésére és a licit induló árának<br />
meghatározására<br />
Előadó: Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési<br />
Iroda vezetője
Csabai Lászlóné: (polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Nincsen. Bizottság<br />
véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A bizottság<br />
egyhangúlag elfogadásra javasolja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem aki a határozati javaslatot elfogadja szíveskedjen<br />
igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
134/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Nyíregyháza, Kemecsei úton lévő 27751/131 hrsz-ú ingatlan elidegenítésre<br />
történő kijelöléséről és licit induló árának meghatározásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta, és a nyíregyházi 27751/131 hrsz-ú 6044 m 2 területű<br />
beépítetlen terület megnevezésű ingatlant 40.000.000,-Ft azaz Negyvenmillió forint<br />
(ÁFA-s) licit induló áron, nyílt, kétfordulós pályázat keretében - 3 éves beépítési<br />
kötelezettség előírásával – történő elidegenítésre kijelöli.<br />
Felhatalmazza: Csabai Lászlóné polgármestert és Dr. Szemán Sándor jegyzőt az<br />
adásvételi szerződés aláírására.<br />
Utasítja: a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda vezetőjét, a<br />
szükséges intézkedések megtételére<br />
Felelős:<br />
Dr. Freidinger Renáta Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda<br />
vezetője<br />
Határidő: 2008. december 31.
28./ napirend: Előterjesztés a Nyíregyháza, Pacsirta u. 27. szám alatti önkormányzati<br />
bérlemény nem lakás célú bérleménnyé történő átalakítására<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Szóbeli kiegészítés nincs. Költségvetési és<br />
Gazdasági Bizottság véleményét kérem.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) Bizottságunk támogatja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Szociális, Egészségügyi Bizottság véleményét<br />
kérem.<br />
Jeszenszki András: (Szociális, Egészségügyi, Lakásügyi és Idősügyi Bizottság<br />
tagja) A bizottság támogatja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem, aki egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
135/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t a<br />
a Nyíregyháza, Pacsirta u. 27. szám alatti önkormányzati bérlakás nem lakás<br />
célú bérleménnyé történő átalakításáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta és<br />
a Nyíregyháza, Pacsirta u. 27. szám alatti önkormányzati bérlakás nem lakás célú<br />
bérleménnyé történő átalakítását határozza el.<br />
Utasítja: a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. ügyvezetőjét, hogy<br />
gondoskodjon a bérlő elhelyezéséről.<br />
Felelős: Hámoriné Rudolf Irén Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft.<br />
ügyvezetője
29./ napirend: Előterjesztés egyes pályázatokhoz szükséges okiratok jóváhagyására<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Nincsen. Mikó Dánieltől<br />
kérem a bizottság véleményét.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) Bizottságunk<br />
egyhangúlag támogatja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem, aki egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
136/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t a<br />
a Magyar Sclerosis Multiplexes Betegekért Alapítvánnyal kötendő használati<br />
szerződés jóváhagyásáról és pályázathoz szükséges nyilatkozat kiadásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta, és<br />
1. a határozat 1. számú függelékét képező használati szerződést<br />
jóváhagyja.<br />
2. a határozat 2. számú függelékét képező nyilatkozat kiadásával e gyetért.<br />
Felhatalmazza: Csabai Lászlóné polgármestert és Dr. Szemán Sándor jegyzőt a<br />
használati szerződés és a nyilatkozat aláírására.<br />
Utasítja: a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda vezetőjét a szükséges<br />
intézkedések megtételére<br />
Felelős:<br />
Dr. Freidinger Renáta, Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda<br />
vezetője<br />
Határidő: 2008. május 31.
1. számú függelék a 136/2008.(IV.28.) számú határozathoz:<br />
HASZNÁLATI SZERZŐDÉS<br />
amely létrejött egyrészről Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata [4400<br />
Nyíregyháza, Kossuth tér 1. sz., statisztikai számjele: 1-5402006-7511-321-15,<br />
képviseletében Csabai Lászlóné Polgármester és dr. Szemán Sándor jegyző, (a<br />
továbbiakban: Önkormányzat)],<br />
másrészről a Magyar Sclerosis Multiplexes Betegekért Alapítvány [5700 Gyula,<br />
Mátyás király u. 7., lajstromszáma: Békés <strong>Megyei</strong> Bíróság 1661, adószáma:<br />
18381690-1-04, képviseletében Dr. Kelemenné Szántai Anita elnök, (a<br />
továbbiakban: Alapítvány, a továbbiakban együtt: felek)]<br />
között az alulírott helyen, napon és a következő feltételekkel:<br />
1./ Felek rögzítik, hogy a nyíregyházi belterületi 26933/2 helyrajzi számú – a<br />
valóságban a 4400 Nyíregyháza, Kerékgyártó utca 21. szám alatt található –<br />
1918 m 2 területű, lakóház, udvar megnevezésű ingatlan ½-½ tulajdoni<br />
hányadban a felek tulajdonát képezi.<br />
2./ Felek megállapítják, hogy közöttük 2003. május 13. napján megállapodás jött<br />
létre az 1./ pont szerinti ingatlan használati viszonyainak rendezése tárgyában,<br />
mely szerint az ingatlant kizárólag az Alapítvány birtokolja és használja céljai<br />
megvalósítása érdekében, az Önkormányzat az 1./ pont szerinti ingatlan<br />
önkormányzati tulajdonban lévő ½-ed tulajdoni hányadát ingyenesen az<br />
Alapítvány használatába adta.<br />
3./ Felek a 2./ pont szerinti megállapodásban rögzítették, hogy az 1./ pont szerinti<br />
ingatlant legalább a 2./ pont szerinti megállapodás aláírásától számított 10 évig<br />
az Alapítvány céljaira használják fel.<br />
4./ Felek megállapítják, hogy az Alapítvány pályázatot kíván benyújtani az ÉAOP-<br />
2008.4.1.3.A kódszámú, „Szociális alapszolgáltatások és gyermekjóléti<br />
alapellátások fejlesztése” című pályázati felhívásra.<br />
5./ Felek megállapodnak abban, hogy a 2./-3./ pontok szerint az 1./ pontban<br />
említett ingatlan Alapítvány használatba adását meghosszabbítják oly módon,<br />
hogy az a 4./ pont szerinti pályázat benyújtásától számított 10 év elteltét követő<br />
hónap utolsó napján szűnik meg.<br />
6./ Felek kölcsönösen kijelentik, hogy devizabelföldinek minősülő jogi személyek,<br />
szerződéskötési képességüket sem jogszabály, sem bírói, hatósági végzés,<br />
határozat nem korlátozza, nem zárja ki.
7./ Felek rögzítik, hogy jelen szerződés kölcsönös érdekeik alapján jött létre, annak<br />
tartalmát ismerik, a benne foglaltakkal maradéktalanul egyetértenek.<br />
8./ Felek a jelen szerződésből fakadó esetleges vitás kérdéseiket egymás között,<br />
tárgyalás útján kívánják rendezni, ennek sikertelensége esetére kikötik a<br />
nyíregyházi székhelyű, hatáskörrel rendelkező bíróság kizárólagos<br />
illetékességét.<br />
9./ A jelen szerződésben nem szabályozott kérdésekben a Ptk. rendelkezései az<br />
irányadóak.<br />
Felek a jelen szerződést elolvasás és közös értelmezés után, mint az akaratukkal<br />
mindenben megegyezőt jóváhagyólag írták alá.<br />
2. számú függelék a 136/2008.(IV.28.) számú határozathoz:<br />
TULAJDONOSI HOZZÁJÁRULÁS ÉS IGAZOLÁS 10<br />
Alulírott Csabai Lászlóné és Dr. Szemán Sándor, a Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú<br />
Város Önkormányzata, mint a 26933/2 hrsz, 4405 Nyíregyháza, Kerékgyártó út 21<br />
alatti épület tulajdonosa hozzájárulok az ÉAOP-2008-4.1.3.A számú pályázati<br />
kiírás keretében történő „Szociális alapszolgáltatások és gyermekjóléti<br />
alapellátások infrastrukturális fejlesztése” című pályázat benyújtásához, annak<br />
végrehajtásához és a projekt során megvalósuló infrastrukturális fejlesztések<br />
aktiváláshoz.<br />
Igazolom továbbá, hogy a fejlesztendő ingatlan, épület a bérleti/<br />
vagyonkezelési/használati szerződés/megállapodás hatálya alatt (legalább a<br />
pályázat benyújtásától számított 10 évig) a pályázatban meghatározott célú<br />
intézményként történő működtetésre rendelkezésre áll.<br />
10 Beruházással érintett ingatlanonként.
136-2/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Nyíregyházi Állatpark Kht-val megkötött vagyonkezelői szerződés és a<br />
benyújtott pályázathoz szükséges hozzájáruló nyilatkozat<br />
utólagos jóváhagyásáról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta, és<br />
a jelen határozat 1. és 2. számú függelékeit képező Vagyonkezelési szerződés<br />
megkötését és a hozzájáruló nyilatkozat kiadását tudomásul veszi.
30./ napirend: Előterjesztés az Észak-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal<br />
Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Kirendeltsége törvényességi<br />
jelzésével kapcsolatos állásfoglalásra<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Dr. Szemán Sándor jegyző<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Van-e szóbeli kiegészítés? Nincsen. Jogi, Ügyrendi<br />
Bizottság véleményét kérem.<br />
Dr. Moskovits Károly: (Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A<br />
bizottság a határozat-tervezetet egyhangúlag elfogadásra javasolja.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság<br />
véleményét kérem.<br />
Tormássi Géza: (Közlekedési és Városüzemeltetési Bizottság elnöke) A bizottság<br />
támogatja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés? Kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem, aki a határozati javaslattal egyetért szíveskedjen<br />
igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal meghozta az alábbi határozatot.<br />
137/2008. (IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
az Észak-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal Szabolcs-<br />
Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Kirendeltsége törvényességi jelzésével kapcsolatos<br />
állásfoglalásról<br />
A Közgyűlés<br />
az előterjesztést megtárgyalta, és az Észak-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal<br />
Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Kirendeltsége 1755/2008. számú törvényességi<br />
jelzésének 2. pontjában foglaltakkal egyetért. Ennek alapján módosítja a közterületek<br />
használatának, valamint a közutak nem közlekedési célú igénybevétele<br />
engedélyezésével kapcsolatos eljárásokról szóló 31/2001. (VI.1.) KGY rendeletét.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérem, aki a rendelet-tervezettel egyetért<br />
szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 32 szavazattal, 1 tartózkodás mellett megalkotta az alábbi rendeletet.<br />
25/2008. (IV.29.) KGY<br />
r e n d e l e t e<br />
a közterületek használatának, valamint a közutak nem közlekedési célú<br />
igénybevétele engedélyezésével kapcsolatos eljárásokról szóló 31/2001. (VI.<br />
01.) KGY rendelet módosításáról<br />
A Közgyűlés<br />
a közterületek használatának, valamint a közutak nem közlekedési célú<br />
igénybevétele engedélyezésével kapcsolatos eljárásokról szóló 31/2001. (VI. 01.)<br />
KGY rendeletét (a továbbiakban: Ör.) az alábbiak szerint módosítja:<br />
1. §<br />
Az Ör. 21. § (1)-(2), (5)-9) és (14) bekezdéseinek helyébe a következő<br />
rendelkezések lépnek:<br />
„(1) Közterület bontásával járó közműépítési, javítási munkálatokra a munka<br />
megkezdése előtt a közterület kezelőjétől kezelői hozzájárulást, a Nyíregyháza<br />
<strong>Megyei</strong> Jogú Város Jegyzője Műszaki Irodájától szakhatóság állásfoglalást és<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzatától tulajdonosi hozzájárulást kell<br />
kérni. A kezelői nyilatkozat ezt követően adható ki. Közterület bontásával járó<br />
közműépítési, javítási munkálatokra a munka megkezdése előtt a Nyíregyházi<br />
Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft-től kell kezelői nyilatkozatot kérni.<br />
Pihenőnapokon, illetve munkaszüneti napokon tervezett bontási munkálatokra csak<br />
rendkívül indokolt esetben (hibaelhárítás) adható kezelői nyilatkozat.<br />
(2) Kezelői nyilatkozat nélkül a közterületet bontani csak abban az esetben szabad,<br />
ha az közmű, közműalagút, vasútüzemi berendezés, távközlési vezeték vagy<br />
csővezeték hibaelhárítása, árvíz vagy belvízvédekezés, helyi vízkárelhárítás vagy<br />
elemi csapás miatt szükséges. Ebben az esetben a közterület bontását az<br />
igénybevevőnek a közút kezelőjéhez - közhasználatú zöldterület esetében a<br />
zöldterület kezelőjének - haladéktalanul be kell jelentenie és az élet- és<br />
vagyonbiztonság érdekében szükséges intézkedéseket meg kell tenni.<br />
(5) Amennyiben a kérelmező olyan mértékű közterület bontásához kér kezelői<br />
nyilatkozatot, amely munkát valamely ok miatt szakaszolni kell, a közterület kezelője<br />
a kezelői nyilatkozatot szakaszolva adja meg.
(6) Ha a körülmények indokolják, a közterület kezelője a kezelői nyilatkozatban két<br />
határidőt állapíthat meg:<br />
a./ Az ideiglenes helyreállítás határidejét;<br />
b./ A végleges helyreállítás határidejét<br />
(7) A kezelői nyilatkozat helyreállítási határideje egy alkalommal maximum 2 héttel<br />
hosszabbítható meg. A kezelői nyilatkozatban forgalombiztonsági okokból előírható<br />
a közterület azonnali helyreállítása.<br />
(8) Közutak, járdák, kerékpárutak építési célú igénybevétele esetén a kérelmező<br />
igénybevételi díjat köteles fizetni az építés megkezdésétől számítva, melynek<br />
díjtételeit a II. számú melléklet tartalmazza. Bármely közterületen végzett építési<br />
munka esetén a 6. hetet követő időtartamra a II. számú mellékletben meghatározott<br />
emelt építési igénybevételi díjat kell fizetni a kivitelezés teljes befejezéséig.<br />
Amennyiben a kezelői nyilatkozatban foglalt határidő lejárt, a munkavégzés kezelői<br />
nyilatkozat nélkülinek minősül kivéve, ha a határidőt meghosszabbították.<br />
(9) November 15. és március 15. közötti időszakban közterület felbontására csak a<br />
(2) bekezdés alapján, valamint időjárás függvényében az Önkormányzat és<br />
intézményei, szervezetei beruházásában épülő, valamint közérdeket szolgáló<br />
közművezetékek esetében adható kezelői nyilatkozat.<br />
(14) Gerincvezeték vagy gerincvezetéket érintő építési és rekonstrukciós munkák<br />
végzésére, csak a közmű tulajdonosának vagy üzemeltetőjének adható kezelői<br />
nyilatkozat. Csatlakozóvezeték építése esetén az építtető vagy kivitelező kérelmére<br />
is adható kezelői nyilatkozat. Ebben az esetben a kérelmezőnek csatolnia kell a<br />
vezeték építésére vonatkozóan a közmű tulajdonosának hozzájáruló nyilatkozatát,<br />
engedélyét is. Hibaelhárítás esetén azonnali bejelentést kell tenni a közterület<br />
kezelője felé. A bejelentést a közmű tulajdonosa vagy az általa megbízott vállalkozó<br />
is megteheti. Szilárd burkolatú közút, közterület bontására, helyreállítására csak<br />
útépítési referenciával rendelkező szakirányú cég megjelölése esetén adható bontási<br />
kezelői nyilatkozat. Nem vehető figyelembe a referencia vizsgálatánál olyan<br />
vállalkozás, aki korábbi szerződéses viszonyában önkormányzati útszakaszon<br />
végzett munkái során igazoltan hibásan teljesített 3 éven belül.”<br />
2. §<br />
Az Ör. 22. § (2) bekezdésének, (8) bekezdés g/ pontjának és (11) bekezdésének<br />
helyébe a következő rendelkezések lépnek:<br />
„(2) A burkolatbontással járó munkákat a technológiailag szükséges legrövidebb időn<br />
belül kell elvégezni. Amennyiben indokolatlanul a munkavégzés a területen 5<br />
munkanapnál tovább szünetel, a közterület kezelőnek joga van a kiadott kezelői<br />
nyilatkozatot visszavonni. Mindaddig, amíg a kezelői nyilatkozat jogosultja a<br />
munkát nem folytatja, és ezt a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kfthez<br />
írásban be nem jelenti, a közterületen folyó munka kezelői nyilatkozat<br />
nélkülinek minősül. Ha a munkavégzés indokolatlanul 15 munkanapnál tovább<br />
szünetel, akkor a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. a munkaárkot,<br />
munkagödröt a kezelői nyilatkozat jogosultja költségére helyreállíttathatja.
g/ 5 éven belül épített, felújított vagy korszerűsített út, járda, parkoló, térburkolat,<br />
zöldterület bontására – függetlenül annak üzemeltetőjétől – csak rendkívül indokolt<br />
esetben és az eredeti burkolati anyaggal, az úttest nyomvonal jellegű bontása esetén<br />
az érintett szakaszon teljes szélességben történő helyreállításával adható kezelői<br />
nyilatkozat. Keresztirányú munkaároknál az árok szélétől útburkolat esetén 10 – 10<br />
m, járda esetén 5 – 5 m. hosszúságban és a burkolat teljes szélességében történő<br />
helyreállítását el kell végezni. Tér, teresedés esetén a helyreállítandó felületet a<br />
kezelő egyedileg állapítja meg.<br />
(11) Ha a közterület bontása miatt a helyreállítás befejezésétől számított 3 éven belül<br />
süllyedés vagy más, a bontásra vagy helyreállításra visszavezethető hiba keletkezik,<br />
a kezelői nyilatkozat jogosultja köteles azt saját költségen kijavítani, a javításra<br />
garanciát vállalni. Ha a kötelezettségének felszólításra sem tesz eleget, úgy a<br />
közlekedési hatóság – a közút kezelőjének kérelmére – a süllyedés vagy hiba<br />
kijavítását rendelheti el. A halasztást nem tűrő javításokat az út, ill. a közhasználatú<br />
zöldterület kezelője – a kezelői nyilatkozat jogosultja költségére – elvégezheti.”<br />
3. §<br />
Az Ör. 24. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:<br />
„(1) A kivitelező a közterület bontását csak a Nyíregyházi Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. kezelői nyilatkozata birtokában kezdheti meg, és a munkálatokat<br />
az abban foglaltak szerint végezheti el.”<br />
4. §<br />
Az Ör. 26. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:<br />
„Ha a közutat, járdát, közterületet kezelői hozzájárulás nélkül vagy a hozzájárulásban<br />
előírt feltételektől eltérően vették igénybe, a terület-bontásoknál a munkavégzés<br />
indokolatlanul szünetel, a kezelői hozzájárulásban szereplő befejezési határidő nem<br />
biztosítható, a Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. a közterület<br />
bontási díjat beszedi.<br />
A közterület bontási díj mértékét a II. sz. melléklet tartalmazza.„<br />
5. §<br />
Az Ör. 27. §-a a következő t./ ponttal egészül ki:<br />
„t./ Kezelői nyilatkozat: e rendelet II. fejezete vonatkozásában az r./ pontban említett<br />
szervezetnek, mint kezelő által az e rendelet II. fejezete szerinti – harmadik személy<br />
által végzendő – tevékenységekkel kapcsolatban kiadott, Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú<br />
Város Önkormányzata, mint a helyi közutak és közterületek tulajdonosa vagyona<br />
megóvása érdekében szakmai feltételeket előíró dokumentum.”
6. §<br />
Jelen rendelet 2008. május 1. napján lép hatályba.<br />
31./ napirend: Előterjesztés Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata 2008.<br />
évi költségvetéséről és a költségvetés vitelének szabályairól szóló<br />
4/2008. (II.12.) KGY rendelet módosítására<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Dr. Szemán Sándor jegyző<br />
László Géza Gazdasági Iroda vezetője<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Szóbeli kiegészítés nincs? A bizottságok<br />
véleményét kérem.<br />
Márföldi István: (Pénzügyi Bizottság elnöke) A Pénzügyi Bizottság ma tárgyalta,<br />
elfogadásra javasolja.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm, Költségvetési Bizottság véleménye.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) A Költségvetési és<br />
Gazdasági Bizottság az anyag mellékletét képező 10. számú kimutatás ügyében<br />
külön szavazott, és azt 9 igen és 1 tartózkodással nem javasolja elfogadásra. Az<br />
előterjesztést magát, tehát a költségvetés módosítását a bizottság elfogadásra<br />
javasolja. Ha szükséges, akkor indokolom, de úgy gondolom, hogy ilyen késő este<br />
már nem lenne célszerű.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Én elfogadom, ez azt jelenti, hogy egy hónappal<br />
később kerülnek azok a munkák elvégzésre. Nagyon sajnálom, mert minden munka<br />
amit most kiadunk, az az építőiparnak nagyon szükséges. Jó. Köszönöm. Azt mondja<br />
a Gazdasági Bizottság, hogy a 10. mellékletet nem, de az előterjesztést igen.<br />
Kérdezem, hogy kinek van kérdése? Kíván-e valaki véleményt nyilvánítani? Jászai<br />
Menyhért kért szót.<br />
Jászai Menyhért: (képviselő) Kérdés lett volna, lehet, hogy nem ide való a kérdés.<br />
Nekem a kátyúzási utcalista nagyon szűknek tűnik. 15 utca van megnevezve, sokkal<br />
több utca szorulna kátyúzásra, csak hogy mondjam a Szőlőskert utca, amelyen a<br />
busz is közlekedik. Tehát miért ilyen szűk ez a lista? Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Gémesi István válaszol, volt Jászai úr részéről egy<br />
kérdés, sokkal több utca szorulna kátyúzásra.
Gémesi István: (Nyíregyházi Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. Útkezelési és<br />
Közlekedési ágazat vezetője) Ez a 15 utca, ami bekerült ebbe a kátyúzás, meleg<br />
aszfalttal című rovatba, természetesen nem tartalmazza az egész utcalistát. De ha<br />
megnézi azt a képviselő úr, hogy ez egy 20 millió forintos összeg, amit betettünk<br />
erre, akkor én félek, hogy még a 15 utca sem fog beleférni. A Szőlőskert utcával<br />
kapcsolatban annyit szeretnék elmondani, hogy tipikus kátyúzási munkát egy olyan<br />
utcán, ami egy itatásos szerkezetű útalap, meleg aszfalttal nem is lehet szakmailag<br />
megvédeni, hogy ezt csinálni lehet. Hisz ha beletesszük a meleg aszfaltot, akkor a<br />
meleg aszfalt melletti terület fog kicsúcsosodni.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Turcsik képviselő úrnak nem adtam szót, de ha<br />
jelentkezik akkor adok. Lengyel Károly jelentkezett.<br />
Lengyel Károly: (képviselő) Köszönöm szépen, gyors leszek, valóban itt vannak<br />
hiányosságok. Még olyan is van, amit már tavaly megbeszéltünk, Butykán például az<br />
egyik utca, a Vay Ádám utca gyakorlatilag olyan, mintha felrobbantották volna. Így<br />
van és gyakorlatilag akkor már meg is beszéltük, de nem találtam benne. De a<br />
legnagyobb problémám amúgy nem ez. Ez is nagy probléma, jó lenne visszatérni, de<br />
a következő gondom az nekem, hogy a területen rengeteg olyan utca van, amit nem<br />
mi tartunk, hanem a Közút tart kezelésbe. Na most ezzel ők kb. annyit foglalkoznak,<br />
mindegy, nem is mondok hasonlatot, de keveset. Én arra szeretnék kérni valamilyen<br />
javaslatot, hogyan lehet a Közutat arra rábírni, hogy a kötelességét végezze el és<br />
ezeket az utakat tartsa karban, gyakorlatilag erre szeretnék egy segítséget kérni.<br />
Most nyugodtan gúnyolódhat Vinnai Győző, mert én azt gondolom, hogy ez az a<br />
fórum, ahol egymástól is segítséget kérhetünk, tanulhatunk. Játszóteret meg kell<br />
építeni Vinnai Győző, mert egyszerűen azon a helyen elmaradott volt. Tudom, ha van<br />
az emberen sapka az a baj, ha meg nincs akkor az a baj, frakcióvezető úr. Már késő<br />
van, nem is fogom ezt folytatni, mert nem veszekedni akarok, csak azt gondolom,<br />
hogy ez egy nagyon fontos kérdés, hallgassuk meg egymást. Majd ha én így<br />
gúnyolódok magával, akkor maga is teheti ezt velem. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Igen, ha egy testületi ülésen számított hozzászólás<br />
mennyiséget számoljuk, akkor bizonyára nem Lengyel Károly viszi el a leghosszabb<br />
időt. Turcsik László,<br />
Turcsik László: (képviselő) Na most ez az a tipikus eset, amikor két ember közül az<br />
egyik ember félre érti a másikat. Nem tisztem Vinnai Győzőt megvédeni, van neki<br />
elég baja meg bűne, de ő azon mosolygott, – engedd meg légy szíves – hogy én itt<br />
oldalt besúgtam neki, hogy bizony sajnos a Közút itt nem dönthet, mert Budapesten<br />
döntenek arról is, hogy az utolsó kátyúban mit tehetnek be a <strong>Megyei</strong> Közúti<br />
Igazgatóságok utódai. Erről szól a történet, tehát ezen mosolygott, nem téged<br />
gúnyolt ki ebben a pillanatban. A Szőlőskert utcával kapcsolatban. A Szőlőskert utca,<br />
ugye tudod, hogy a Kultúrháztól a vasútig terjed, az valóban egy kohósalak alapra<br />
épített és egyetlen olyan útja Nyírszőlősnek, amelyiken két réteg aszfalt van.<br />
Valószínű, hogy ti a főúttól, úgymond a főúttól a Kultúrházig terjedő szakaszra<br />
gondoltatok, amelyik valóban itatásos technológiával készült. Tényleg megérett az<br />
idő, hogy valamit csinálni kellene vele, valóban Közúti Igazgatóságé, az országos<br />
úthálózatnak a része. Most már nem? Akkor átvettük. Az elmúlt két évben nagyon<br />
nem foglalkoztam ezzel, tehát azért nem tudhatom.
De valóban csinálni kellene vele valamit, tudniillik az egész településnek a bevezető<br />
főútja és amikor a főutat aszfaltréteggel borította ’98-ban az akkor még <strong>Megyei</strong><br />
Közúti Igazgatóság, akkor ezt a bekötő szakaszt kihagyták, azt az 1 kilométert,<br />
mondván, hogy ott rövidesen csapadékcsatorna fog épülni a IX-es főfolyásig és hogy<br />
az akkori úttörvény értelmében 5 évig nem lehet felbontani az új burkolatot. Ezért<br />
nem került rá sor. Aztán valahogy az idők szele elmosta ezt a lehetőséget,<br />
csapadékcsatorna nem épült, az út meg úgy maradt. De most buszok is közlekednek<br />
ezen, meg az egész lakosság és az a baj, hogy a buszokban is nagy kárt csinál.<br />
Most végre vannak ezek a normális alacsonypadlós buszok, amik kényelmesek meg<br />
modernek, meg jók, ezeket is tönkre fogja tenni. Tehát olyan rossz állapotba került az<br />
az útszakasz, hogy előbb-utóbb kellene vele valamit csinálni. Ez egy 1 kilométeres<br />
szakasz mindössze. Egyébként a Szőlőskert utcát meg ki is kellene szélesíteni, mert<br />
3 méter 80 centi széles és azon közlekedik a busz. Ez is már néhány éve napirenden<br />
van.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester)Jászai Menyhért és Dr. Szemán Sándor<br />
jelentkezett.<br />
Jászai Menyhért: (képviselő) Nem terveztem, hogy hozzászólok és húzom az időt.<br />
Köszönöm Turcsik képviselő úrnak, hogy kiegészítette az én felvetésemet, nem<br />
szívesen mondom, de nem tudom elfogadni ezt a választ amit kaptam a kérdésemre.<br />
Igazából nekem nem a Kft.-vel van vitám, hanem saját magunkkal. Ők nyilván 20<br />
millió forintból tudnak gazdálkodni, még ha nem is lehet kátyúzni, oda néhány vödör<br />
aszfaltot ki kellene vinni és betaposni, mert van már 8-10 olyan gödör, ami valóban<br />
veszélyes. Zárójelben azért még annyit megjegyeznék, hogy ettől függetlenül<br />
történnek kátyúzások a városban több ponton, nem akarok utcákat említeni ami itt<br />
nincs felsorolva és már februárban – márciusban szépen, vígan ki lett kátyúzva. Ilyen<br />
lokális jellegű felújításokkal. Helyes, tehát menjünk ezeken végig. Az eredetileg<br />
tervezett mondanivalómnak egy szűkített változatát fogom most elmondani, de<br />
kikívánkozik belőlem és a szokásos köröket nem fogom most megfutni. Egy kicsit<br />
vissza szeretnék kanyarodni a külső és a belső kerületek közötti különbségre. Utak,<br />
járdák, közterületek. Én felállítanék három kategóriát a jövőre vonatkozólag. Az első<br />
kategóriába azokat tenném, amelyek a biztonság szempontjából fontosak.<br />
Közlekedés, személybiztonság, élet, technika. A másodikba azt tenném, ami szintre<br />
hozó beavatkozás, ezt értem a fejlesztésekre is és a karbantartásra is. A szintre<br />
hozásnál figyelembe venném az építési övezeteket, és a városi átlaghoz igazítanám<br />
a beavatkozásokat. Mert azt már most kezdjük érteni, hogy a lakosoknak elő fogjuk<br />
írni a járdát is és egyebeket. Új utcánál természetes, hogy előírjuk a közműveket,<br />
akkor ezt tartsuk magunkra nézve is érvényesnek. A harmadik az pedig az esztétikai<br />
és jóléti beavatkozások. Szintre hozás után itt is, amikor erre jut keret, akkor ezzel<br />
foglalkoznék. Ez egészen más sorrend, amit én most felvázoltam, mint amit<br />
alkalmazunk a gyakorlatban. Ezzel le is zárom a hozzászólásomat. A közmunkásokat<br />
is jó lenne látni a közterületeken. Tehát gyomtalanítás, fűnyírás, illegális<br />
szemétlerakók felszámolása. Én is örültem neki, hogy jelentős közmunka kerettel<br />
rendelkezünk az idei évben, de én egyelőre még nem tapasztalom, hogy az utakon<br />
lennének ezek a közmunkások. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Jegyző úr kért szót.
Dr. Szemán Sándor: (jegyző) A mellékletben szereplő rendelet-tervezet címében és<br />
1. §-ában az évszám természetesen helyesen 2008. évi költségvetés. 2.§-ban pedig,<br />
hogy kiegészítsem és ezzel teljessé tegyem a mondatot, a rendelet 2008. április hó<br />
30. napján lép hatályba. Köszönöm szépen és elnézést kérek a pontatlanságért és a<br />
hiányosságért.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Lengyel Károly kért szót.<br />
Lengyel Károly: (képviselő) Egyetlen egy rövid mondatot. Még, hogy olyan<br />
területem is van ami a nyírbátori közúthoz tartozik. Nyírbátori közúthoz. Komolyan.<br />
Nem is messze, gyakorlatilag a Nagykállói út meg a Butykai út találkozásánál. A<br />
nyírbátori közúthoz tartozik. Mikor lesz az kátyúzva, meg nyírva általuk?<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) A következő határozatot javaslom. Én magamnak<br />
írtam egy tartaléklistát, de azt most nem mondom el, mert azok nem jöttek szóba.<br />
Egyszerűbben oldotta meg a bizottság, hogy levette az egészet napirendről, ezért<br />
nem fogom segíteni a Testületnek a munkáját. Javaslatként azt fogalmazom meg,<br />
hogy kérjük Giba Tamás alpolgármester urat, hogy készítsen elő egy egyeztető<br />
tárgyalást a Közúttal, hogy nézzük meg azokat az állami utakat, amivel problémánk<br />
van, és azokkal menjünk fel az útalaphoz, hogy tudunk-e ott valamit elérni. Ez az<br />
első javaslatom. A második javaslatom, én múlt vasárnap kinn voltam Nyírszőlősön.<br />
És valóban azt láttam, hogy nagyon rossz az a bevezető út. Tökéletesen igaza van<br />
mind a két képviselő úrnak, az a javaslatom, hogy most ne döntsünk, hanem kérjünk<br />
egy vizsgálatot és aszerint, hogy hogy fog majd dönteni erről a mellékletről a<br />
Testület, ha jóvá hagyja, akkor is ezt a témát hozzuk vissza és én még fogok<br />
javasolni néhány témát, amit meg akarok vizsgáltatni és vissza akarom hozni a<br />
testületi ülésre. Ez a két javaslatom van, és utána fel fogom tenni szavazásra azt a<br />
kérdést, amit Mikó Dániel mondott, hogy a 10. mellékletet vegyük le a napirendről.<br />
Vagy a táblázatot vegyük le a napirendről és hozzuk vissza májusban. Ebben a<br />
sorrendben fogok szavaztatni és a végén fogok szavaztatni a rendelet<br />
módosításáról. Mert körülbelül ez az ütem, amiben szavaztatni kell. Igen? Tormássi<br />
Géza.<br />
Tormássi Géza: (képviselő) Elnézést kérek Polgármester Asszony! Ha a 10.<br />
mellékletet nézzük, ez a Városüzemeltetési Kft. által elvégzendő feladatok, ebben az<br />
esetben pedig városüzemeltetési kérdésről van szó, tehát én azt javaslom, hogy ne<br />
csak a Gazdasági Bizottság tárgyalja, hanem a szakmai bizottság is. Elvileg a 10.<br />
melléklet, illetve a 10. számú kimutatás amit le akarunk venni. És úgy tudom, hogy ez<br />
a bizonyos kimutatás az alapján készült el, amit a polgármester asszonnyal<br />
egyeztettek. Most ha leegyeztetésre került, akkor az a kérdésem, hogy a<br />
bizottságnak miért kell ezt levenni?<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) A bizottság így döntött, én nem fogom<br />
megkérdőjelezni a bizottságnak ezt a döntését. A képviselő-testület<br />
megkérdőjelezheti. A képviselő-testület dönthet másként. Tehát kérem, aki egyetért<br />
azzal, hogy Giba Tamás alpolgármester úr vezetésével az állami utakra vonatkozóan<br />
legyen egy egyeztetés, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 33 szavazattal elfogadta.
Csabai Lászlóné: (polgármester) Mikó Dániel hozzá akar szólni, de a még a<br />
második szavazást lebonyolítom. Javaslom, hogy a Nyírszőlősi utat és a Szőlőskert<br />
utcát még egyszer nézzük meg és hozzuk vissza a következő közgyűlésre, illetve én<br />
még fogok négy utcát javasolni, amit kérem, hogy nézzenek meg, ezt most nem<br />
mondom meg, és azokat hozzuk vissza a közgyűlésre, mert meggyőződésem, hogy<br />
azokkal foglalkozni kell. Mind a négy más képviselői körzetben van, most nem<br />
akarom elmondani, meg fogjuk nézni. Kérem aki ezzel egyetért szíveskedjen igennel<br />
szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
Közgyűlés 33 szavazattal, 1 tartózkodással elfogadta.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Mikó Dániel. Parancsolj.<br />
Mikó Dániel: (Költségvetési és Gazdasági Bizottság elnöke) Tisztelt Közgyűlés! Én<br />
amikor jeleztem, hogy Gazdasági Bizottság a 10. számú kimutatást nem fogadta el<br />
és hivatkoztam arra, hogy elég késő van ahhoz, hogy ennek a részletes indoklásába<br />
belekezdjek, de amennyiben kéri a közgyűlés, akkor szívesen megindokolom. Hiszen<br />
Tormássi képviselőtársam nagyon értetlenül fogadta ezt a döntésünket. A megelőző<br />
üzleti terv tárgyalása során, amikor a Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. üzleti<br />
tervét tárgyalta a bizottság, nagyon élénk vita alakult ki abban a tekintetben, hogy mi<br />
szerepel abban az üzleti tervben és mi nem. Akkor polgármester asszony azt ígérte a<br />
bizottsági ülésen, hogy a következő közgyűlésre be fog jönni, részletesen,<br />
képviselőkre lebontva, hogy milyen feladatokat kívánnak megvalósítani az egyes<br />
körzetekben. Együttesen fogjuk látni, hogy a Vagyonkezelő Kft.-nél és a<br />
városfejlesztés költségvetésében szereplő pénzből mik fognak megvalósulni és azt le<br />
fogják egyeztetni a képviselőkkel. Konzultációt vártunk. Ahány képviselőt én<br />
megkérdeztem, mindegyik azt mondta, hogy vele senki sem konzultált. Én ebből az<br />
anyagból tudtam meg azt, hogy mit tartanak a szakemberek fontosnak az én<br />
körzetemben. Semmi probléma, nyilvánvalóan ez szakmai kérdés, de annyit egy<br />
egyéni képviselő elvárhat, hogy vele konzultáljanak, hogy azt mondják, hogy ennyire<br />
van lehetőség vagy mi ezt látjuk a legfontosabbnak. Megvitatjuk, közös nevezőre<br />
jutunk és akkor az jön be. Vagy nem jutunk, és akkor dönt a közgyűlés. De hogy ezt<br />
az egészet megspórolják, én úgy gondolom, hogy ez méltatlan helyzetbe hozza az<br />
egyéni képviselőket. Nem beszélve arról, hogy egy-két furcsaságot azért lehet benne<br />
olvasni. Ha valaki felüti ennek a mellékletnek az 5. oldalát, Nádor út, beszakadás.<br />
Úgy gondolom, hogy ha beszakad az út azt valakinek meg kell csinálni, tehát a<br />
hibaelhárítások vannak felsorolva. És egyéb furcsaságok, amit én úgy gondolok,<br />
hogy itt mindenképpen megérné, hogy mi képbe kerüljünk és természetesen a végső<br />
döntést a szakembereknek kell egy egyeztetést követően meghozni és nyilvánvalóan<br />
majd a közgyűlés elfogadja. De én azt hiszem, hogy ez nincs abban az állapotban,<br />
hogy én erre igennel tudjak szavazni. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) A bizottság azt javasolja, hogy ezt ne tárgyaljuk.<br />
Ezt a képviselő-testület el is fogadhatja és el is utasíthatja. Kérem aki a bizottság<br />
javaslatával egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 21 szavazattal, 2 ellenszavazattal, 10 tartózkodással elfogadta a<br />
javaslatot:
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérem, aki a költségvetést a 10. melléklet nélkül<br />
elfogadja, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 20 szavazattal, 13 tartózkodás mellett meghozta az alábbi határozatot<br />
és megalkotta az alábbi rendeletet.<br />
138/2008. (IV. 28.) számú<br />
h a t á r o z a t a<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata 2008. évi költségvetésének<br />
módosításához kapcsolódó feladatokról<br />
A Közgyűlés<br />
1.) felkéri Giba Tamás alpolgármestert, hogy az állami utak karbantartására,<br />
felújítása érdekében kezdeményezzen egyeztető tárgyalást a Magyar Közút<br />
Kft. Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Igazgatóságával<br />
Felelős: Giba Tamás alpolgármester<br />
2.) utasítja a Városfejlesztési Iroda vezetőjét, valamint a Nyíregyházi<br />
Városüzemeltető és Vagyonkezelő Kft. ügyvezetőjét, hogy a Nyíszőlősi út és a<br />
Szőlőskerti utca felújításának lehetőségét vizsgálja meg, és a vizsgálat<br />
eredményéről tájékoztassa a testületet.<br />
Felelős: Hajzer Gábor, Városfejlesztési Iroda vezetője,<br />
Hámoriné Rudolf Irén, a Nyíregyházi Városüzemeltető és<br />
Vagyonkezelő Kft. ügyvezetője
26/2008. (IV.29.) KGY<br />
r e n d e l e t<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata 2008. évi<br />
költségvetéséről szóló 4/2008.(II.12.) KGY rendelet módosításáról<br />
A Közgyűlés<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Önkormányzata 2008. évi költségvetéséről<br />
szóló 4/2008. (II. 12.) KGY rendeletét az alábbiak szerint módosítja:<br />
1. §.<br />
A Közgyűlés a 2008. évi költségvetés főösszegét az 1. számú melléklet szerint<br />
39.547.511 eFt-ra módosítja.<br />
2. §.<br />
A rendelet 2008. április hó 30. napján lép hatályba.
1543<br />
B e v é t e l<br />
K i a d á s<br />
Megnevezés Ebből Ebből<br />
Zárolás Engedély. Zárolás<br />
Engedély.<br />
Bér Munk.j.<br />
Bér<br />
Munk.j.<br />
Eredeti előirányzat 39 461 728 39 461 728<br />
Polgármesteri hatáskörben<br />
végrehajtott előirányzatmód.<br />
1. sz. kimutatás szerint 33 232 33 232<br />
Módosított előirányzat 39 461 728 39 461 728<br />
1. Központi költségvetési támog.<br />
MÁK levelek alapján<br />
- normatív kötött felhaszn. tám.<br />
- rendszeres szociális segély 110 694<br />
- időskorúak járadéka 7 859<br />
- ápolási díj és az utána befizetett<br />
nyugdíjbiztosítási járulék 56 244<br />
- normatív lakásfenntartási támog. 30 690<br />
- adósságcsökkentési támogatás 9 465<br />
- központosított előirányzatok<br />
- helyi szervezési intézkedésekhez<br />
kapcsolódó többletkiadások támog. 11 999<br />
- prémiumévek program támogatása 4 944<br />
- közszféra keresetemelk. támogatása 102 892<br />
- lakossági közműfejl. támogatása 3 568<br />
- helyi kisebbségi önkormányzatok<br />
működésének támogatása 1 943<br />
- helyi közösségi közl. normatív<br />
támog.<br />
31 695<br />
- EU-s és hazai fejl. pály.saját forrás 5 372<br />
eFt-ban!
2. Átvett pénzeszköz<br />
- fejlesztésre átvett pénzeszköz 330 349 185 000<br />
- Volán támogatására átvett pénzeszk. 31 695<br />
- szociális feladatokra átvett 214 952<br />
- közszféra keresetemelk. támogatása 102 892<br />
- helyi szervezési intézkedésekhez<br />
kapcsolódó többletkiadások támog. 11 999<br />
3. Felhalmozási és tőkejell.<br />
bevételek<br />
- Önkorm.sajátos felhalm.és tőkebev.<br />
telekértékesítés 104 400<br />
I. Hivatali költségvetés<br />
1. Tartalékok<br />
- Külügyi és EU-s célfeladat<br />
(Okt. Kult. és Sportiroda anyaga)<br />
404070 Gazdasági és egyéb területen<br />
hasznosuló nemz.kapcs. elősegítése 2 100<br />
- Oktatási célfeladat<br />
(Okt. Kult. és Sportiroda anyaga)<br />
402050 Szakvezető ped. órakedv. 3 332 2 524 808<br />
- Polgármesteri keret<br />
3. sz. kimutatás szerint 145<br />
- Alapítványi támogatások<br />
2. sz. kimutatás szerint 100<br />
- Átruházott hatáskörben<br />
végrehajtott előir. módosítás<br />
(a bizottságok döntése alapján)<br />
3. sz. kimutatás szerint 3 590<br />
- Alapítványi támogatások<br />
(a bizottságok döntése alapján)<br />
2. sz. kimutatás szerint 400
- Kötvényből képzett tartalék<br />
felhasználás - 8. sz. kimutatás szerint 306 490<br />
2. Pénzeszköz átadás<br />
- Rendőrség támogatása<br />
271/2007.(XII.17.) KGY határozat<br />
alapján 3 794<br />
- Alapítványi támogatások<br />
(a bizottságok döntése alapján)<br />
2. sz. kimutatás szerint 500<br />
3. Egyéb kiadás<br />
- Cigány Kisebbségi Önkormányzat<br />
(4/2008.(I.17.) Cigány<br />
Kisebbs.Önk.hat.)<br />
Arany J. Gimn. és Általános Iskola<br />
táncoktatás támogatása 25<br />
Helyi kisebbségi önk. működési tám.<br />
(MÁK levele alapján)<br />
- Cigány Kisebbségi Önkormányzat 278<br />
- Lengyel Kisebbségi Önkormányzat 278<br />
- Német Kisebbségi Önkormányzat 278<br />
- Örmény Kisebbségi Önkormányzat 278<br />
- Szlovák Kisebbségi Önkormányzat 277<br />
- Ukrán Kisebbségi Önkormányzat 277<br />
- Ruszin Kisebbségi Önkormányzat 277<br />
4. Városfejlesztési kiadás<br />
(Városfejl.Iroda anyaga alapján)<br />
4. sz. kimutatás szerint 337 828 530 365<br />
5. Felújítás<br />
(Vagyongazd. és Üzemelt.Iroda<br />
anyaga)<br />
7. sz. kimutatás szerint 60 000
6. Vagyoni kiadások<br />
(Vagyongazd. és Üzemelt.Iroda<br />
anyaga)<br />
- Malom u.- parkoló kialakítás 2 070<br />
- Berenát u. - ingatlan vásárlás 102 490<br />
(volt HM Üdülő)<br />
7. Előirányzat átcsoportosítás<br />
(Gazdasági Iroda anyaga alapján)<br />
5. sz. kimutatás szerint 82 362 82 362<br />
II. Intézményi költségvetés<br />
1. Prémiumévek program támog.<br />
(MÁK levél alapján)<br />
- Westsik V. ÉLIP Szakk. és Szakisk. 1 185 897 288<br />
- Krúdy Gy. Gimnázium 663 500 163<br />
- Váci M. Művészeti, Kulturális és<br />
Gyermekcentrum 511 385 126<br />
- Vikár S. Zeneiskola 1 003 755 248<br />
2. Szakvezető tanárok órakedv.<br />
2007/2008. tanév II. félévi vonzata<br />
(146/1999. (VI.14.) KGY hat.)<br />
(Okt. Kult. és Sportiroda anyaga)<br />
- Petőfi S. Általános Iskola 433 328 105<br />
- Bem J. Általános Iskola 202 153 49<br />
- Arany J. Gimn. és Ált. Iskola 205 155 50<br />
- Gárdonyi G. Ált. Iskola 990 750 240<br />
- Vécsey K. Ált. Iskola 400 303 97<br />
- Bánki D. Műszaki Középiskola 414 314 100
- Sipkay B. Keresk. Szakközépisk. 214 162 52<br />
- Széchenyi I. Közgazd.<br />
Szakközépisk. 474 359 115<br />
3. Magántanuló felkészítése<br />
(Okt. Kult. és Sportiroda anyaga)<br />
- Benczúr Gy. Általános Iskola 405 307 98<br />
- Petőfi S. Általános Iskola 543 411 132<br />
- Bem J. Általános Iskola 265 201 64<br />
- Arany J. Gimn. és Általános Iskola 268 203 65<br />
4. SNI tanuló felzárkóztatása<br />
(Okt. Kult. és Sportiroda anyaga)<br />
- Göllesz V. Spec.Szakisk. és Ált.Isk. 161 122 39<br />
5. Étkezésből eredő Áfa<br />
visszatérülés<br />
(Áfa törvény változása miatt)<br />
6. sz. kimutatás szerint 110 905<br />
6. Felújítás<br />
(Vagyongazd. és Üzemelt.Iroda<br />
anyaga)<br />
7. sz. kimutatás szerint 350 29 760<br />
7. Átruházott hatáskörben<br />
végrehajtott előir. módosítás<br />
(a bizottságok döntése alapján)<br />
3. sz. kimutatás szerint 3 735<br />
8. Egyéb feladatok<br />
- Arany J. Gimn. és Általános Iskola<br />
(4/2008.(I.17.) Cigány<br />
Kisebbs.Önk.hat.)
táncoktatás támogatása 25<br />
- Szőlőskerti Általános Iskola<br />
(221/2008. sz. levél alapján)<br />
autóbusz műszaki vizsgáztatása 700<br />
- Westsik V. ÉLIP Szakközépisk.<br />
(133/2008. sz. levél alapján)<br />
törvényességi ellenőrzés bérkülönb. 721 546 175<br />
- Vikár S. Zeneiskola AMI<br />
(az intézmény levele alapján)<br />
4 órás gazdasági ügyintézői állás<br />
kiegészítése 6 órásra V. 01-től 244 185 59<br />
- Váci M. Műv.Kult.és<br />
Gyermekcentrum<br />
(Lőrincz T. képviselő levele alapj.)<br />
Vajdabokori Művelődési Ház<br />
bútorzat beszerzés felhalm. kiad. 500<br />
9. Intézményi létszámadatok<br />
9. sz. kimutatás szerint<br />
III. Általános tartalék 8 704<br />
Ö S S Z E S E N 691 887 777 670 743 594 2 727 873 829 377<br />
6<br />
833 2 200<br />
Módosított előirányzat 39 547 511 39 547 511
Megnevezés<br />
1/2008. (III. 12. )<br />
Egészségügyi, Szociális és Bölcsődei Igazgatóság<br />
gondnokság<br />
- Micimackó Bölcsőde (Stadion u.)<br />
eFtban!<br />
K i a d á s<br />
Zárolás Engedély.<br />
2 db vizesblokk dugulás elhárítás 590<br />
- Szociális Gondozási Központ (Vécsey köz)<br />
nyomó vízvezeték csere 530<br />
Gyermekek Háza Óvodai gondnokság<br />
- Nefelejcs Óvoda (Élet u.)<br />
szennyvízvezeték csere fagyökérzet benövés miatt 663<br />
Eszterlánc Óvodai gondnokság<br />
- Gyermekkert Óvoda (Tőke u.)<br />
használati melegvíz meghibásodása miatti csőtörés<br />
3 174<br />
helyreállítás<br />
Kincskereső Óvodai gondnokság<br />
- Bóbita Óvoda (Vécsey köz)<br />
padlóban vezetett fűtési vezeték cseréje 975<br />
- Kincskereső Óvoda (Árpád u.)<br />
2 db fakivágás 160<br />
- Kertvárosi Csicsergő Óvoda (Mandabokori tagóvoda)<br />
megrongált kerítés helyreállítása 661<br />
- Benczúr Gy. Általános Iskolai gondnokság<br />
- Herman O. tagiskola<br />
étterem feletti dongatető átfedése, szigetelés cseréje 226<br />
- Móricz Zs. Általános Iskola<br />
konyhában történt csőtörés illetve kazánházban a<br />
gömbcsapok<br />
meghibásodásából adódó károk helyreállíttása 450<br />
- Inczédy Gy. Középiskola, Szakiskola és Kollégium<br />
udvari távfűtési vezeték cseréje 2 398<br />
- Széchenyi I. Közgazd., Inform.Szakközépisk. és<br />
Kollégiumi gondn.<br />
- Bessenyei Gy. Kollégium (Árok u.)<br />
udvari csőtörés 222<br />
2/2008. (IV. 02. )<br />
- Benczúr Gy. Általános Iskolai gondnokság
- Petőfi S. Általános Iskola<br />
őrzésvédelmi szolgálat biztosítására 1 650<br />
3/2008. (IV. 02. )<br />
- AEROB-LIVE BT.<br />
orvosi műszer beszerzése (EKG és kiegészítői) 300<br />
4/2008. (IV. 02. )<br />
- Nyíregyházi Városi Tenisz Klub<br />
79/2007.(IV.23.) KGY.hat. jóváhagyott támog. szerződés<br />
szerinti támog.<br />
3 000<br />
5/2008. (IV. 02. )<br />
- Önkormányzati feladatok<br />
- Képviselőtestület kiadásai (felhalmozási kiadás) 15 000<br />
6/2008. (IV. 03. )<br />
- Önkormányzati feladatok<br />
- <strong>Megyei</strong> Önkormányzat<br />
Kállai Gyűjtemény rendezése 3 033<br />
TOURINFORM Utazás 2008. Nemzetközi Utazási<br />
200<br />
Kiállítás<br />
- Általános tartalék 33 232<br />
Összesen: 33 232 33 232<br />
Tervezési<br />
egység<br />
Megnevezés<br />
Zárolás<br />
Engedélyezés<br />
605000 Polgármesteri keret 100<br />
Nyír-Ortopéd Alapítvány<br />
- Sonostim KLM készülék vásárlás 100<br />
Polgármesteri keret összesen 100
100<br />
Környezetvédelmi Alap<br />
203000<br />
Környezetvédelmi oktatás, programok,<br />
környezeti nevelés fejlesztése, eszközbeszerzés 400<br />
- Nyírség Könyvtár Alapítvány 100<br />
- Aranykörte Alapítvány 50<br />
- Együtt a Gyermekekért Alapítvány 100<br />
- ZÖLD Kerék Sz-Sz-B. <strong>Megyei</strong> Kerékpáros<br />
Alapítvány 150<br />
Környezetvédelmi Alap összesen 400 400<br />
Mindösszesen 500 500<br />
Tervezési<br />
egység<br />
402 040<br />
Megnevezés<br />
e Ft-ban!<br />
Zárolás Engedélyezés<br />
Oktatási célfeladat terhére<br />
Virág Utcai Óvoda jubileumi ünnepség<br />
támogatása 100<br />
Virág Utcai Óvoda 100<br />
402 070 Móra napok támogatása 100<br />
Móra F. Általános Iskola 100<br />
402 040 Kikelet Óvoda évforduló támogatása 100<br />
Kikelet Óvoda 100<br />
402 070 Herman O. hét tanulmányi verseny 100<br />
Benczúr Gy. Általános Iskola 100<br />
402 070 Régiós KI MIT TUD 50<br />
Bánki D. Műszaki Középiskola 50<br />
Oktatási célfeladat összesen 450 450<br />
Idegenforgalmi célfeladat terhére<br />
410 040 Idegenforgalmi hirdetések 1 000<br />
Cifra palota - Hetedhét ország<br />
rendezvénysorozat támog. 1 000<br />
Váci M. Kulturális, Művészeti és<br />
Gyermekcentrum<br />
Idegenforgalmi célfeladat összesen 1 000 1 000<br />
Sport célfeladat terhére<br />
405 107 Dr. Szabó László tollaslabda emlékverseny 50<br />
Zelk Z. Általános és Német Kéttanítási Nyelvű<br />
Iskola 50<br />
405 042 Fogyatékosok diáksportja 40<br />
Göllesz V. Speciális Szakiskola és Általános<br />
Iskola 40
Sport célfeladat összesen 90 90<br />
Környezet védelmi Alap terhére<br />
Környezetvédelmi oktatás, programok,<br />
203 000 környezeti nevelés fejlesztése, eszközbeszerzés 2 050<br />
Kazinczy F. Általános Iskola 150<br />
Szőlőskerti Általános Iskola 100<br />
Kodály Z. Általános Iskola 200<br />
Móra F. Általános Iskola 150<br />
Vécsey K. Általános Iskola 50<br />
Zelk Z. Általános és Német Kéttanítási Nyelvű<br />
Iskola 160<br />
Petőfi S. Általános Iskola 190<br />
Bem J. Általános Iskola 150<br />
Gárdonyi G. Általános Iskola 100<br />
Arany J. Ált. Isk. és Gimnázium Szabó L.<br />
tagiskola 200<br />
Kertvárosi Általános Iskola 200<br />
Móricz Zs. Általános Iskola 200<br />
Benczúr Gy. Ált. Isk. Herman O. tagiskola 200<br />
Környezet védelmi Alap összesen 2 050 2 050<br />
Polgármesteri keret terhére<br />
605000 Csabai Lászlóné polgármesteri kerete 100<br />
- Váci M. Kulturális, Művészeti és<br />
Gyermekcentrum<br />
Sóstóhegyi Közművelődési Színtér<br />
rendezvények támog. 100<br />
605001 Giba Tamás alpolgármesteri kerete 30<br />
- Kertvárosi Általános Iskola<br />
V. <strong>Megyei</strong> D.A.D.A. találkozó támogatása 30<br />
605002 Nagy László alpolgármesteri kerete 15<br />
- Móricz Zs. <strong>Megyei</strong> és Városi Könyvtár<br />
F. Szakál Sándor verseskötete<br />
megjelentetésének támog. 15
Polgármesteri keret összesen 145 145<br />
Mindösszesen 3 735 3 735
Sorszám<br />
Feladat megnevezése<br />
Áthúzódó kifizetések (7/1. melléklet részletezése<br />
szerint)<br />
1554<br />
Kiadás [eFt]<br />
Bevétel [eFt]<br />
Előirányzat Módosítás<br />
Módosítás<br />
Összesen<br />
Előirányzat<br />
Összesen<br />
2008. + -<br />
2008. + -<br />
356 937 356 937 409 118 409 118<br />
1./ Utak és közlekedés<br />
1.3 Járdaépítések, felújítási program 60 000 60 000 0<br />
1.3.1 Hősök tere K-i oldala<br />
1.3.2 Hősök tere D-i oldala<br />
1.3.3 Kálvin tér páros oldala<br />
1.3.4 Kálvin tér páratlan oldala<br />
1.3.5 Országzászló tér<br />
1.3.6 Benczúr tér K-i oldala<br />
1.3.7 Iskola út É-i oldala<br />
1.3.8 Szent István utca Kórház mellett<br />
1.3.9 Vay Ádám körút D-i oldala<br />
1.3.10 Zelk Zoltán Általános Iskola mellett<br />
1.3.11 Arany János Gimnázium mellett<br />
1.3.12 Szent István utca D-i oldala<br />
1.3.13 Vasvári Pál út 60., 62., 64. sz. előtt<br />
1.3.14 Őz út 1-7. sz. előtt<br />
1.3.15 Ferenc körút 28. sz. előtt<br />
1.3.16 Tünde utca járda tervezése<br />
1.8 Utak tervezése 5 101 5 101 0<br />
1.8.1 Bokréta út tervezése 0 8 000 8 000<br />
1.8.2<br />
Kígyó utca - Arany János utca - Szarvas utca<br />
csomópont tervezése<br />
0 10 000 10 000<br />
1.15 Útalapok tervezése, építése, lezárása 50 000 50 000 0<br />
1.15.1 Nád utca<br />
1.15.2 Venyige utca, Erika utca<br />
1.15.3 Majális utca, Csónak utca, Szivárvány köz
1.15.4 Futó utca<br />
1.15.5 Szeder utca<br />
1.15.6 Kőrösi Csoma Sándor utca<br />
1.15.7 Béke utca<br />
1.15.8 Ér utca vége<br />
1.20 Útfelújítások 2008. évi program (DEC-TEÚT) 100 000 100 000 0 50 000 50 000 0<br />
1.20.1 Nyíregyháza Sóstóhegy területe 0 88 000 88 000 0 41 250 41 250<br />
1.20.2 Nyíregyháza Belváros III. ütem területe 0 90 000 90 000 0 42 200 42 200<br />
1.20.3 Nyíregyháza Borbánya területe 0 74 000 74 000 0 34 700 34 700<br />
1.20.4 Nyíregyháza Ady Endre út és térsége területe 0 68 000 68 000 0 31 850 31 850<br />
1.22<br />
Városi Közlekedésfejlesztési Terv<br />
(Közlekedésfejlesztési koncepció aktualizálás)<br />
20 000 20 000 0<br />
1.25 Jelzőlámpás forgalmi csomópontok építése 50 000 50 000 0<br />
Sóstói út - Garibaldi u. jelzőlámpás forgalmi<br />
1.25.1<br />
csomópont (pénz átadása)<br />
Vasvári P. út - Stadion u. körforgalmi<br />
1.25.2<br />
csomópont (pénz átadása)<br />
1.26<br />
4. sz. - 41. sz. - 4911. sz. főutak közötti gyűjtőút<br />
építése (Keleti körút) (ÉAOP pályázat)<br />
100 000 100 000 80 000 80 000<br />
1.28<br />
4. sz. főút 276+500 – 277+300 km közötti<br />
szakaszon (Pazonyi u.) gyalog-kerékpárút építés 66 033 66 033 51 033 51 033<br />
(ÉAOP pályázat)<br />
1.29<br />
Autóbusz megállóhelyek korszerűsítése (ÉAOP<br />
162<br />
200 000 180 000 20 000 180 000<br />
pályázat)<br />
000<br />
18 000<br />
1.30<br />
Sebességkijelző táblák kihelyezése a 38. sz. és a<br />
36. sz. főutakon<br />
4 000 4 000 3 600 3 600<br />
1.31 Kisbusz beszerzés 20 000 20 000 0<br />
1.32 Petrikovics u. térburkolása 4 000 4 000 0<br />
679 134 338 000 280 000 737 134 364 633 150 000<br />
212<br />
000<br />
302 633
2./ Közterületek (terek, parkok, temető)<br />
2.1 Fasorrendezések 20 500 20 500 0<br />
2.1.1 Kiss Ernő utca<br />
2.1.2 Blaha Lujza sétány<br />
2.1.3 Család utca<br />
2.1.4 Árok utca<br />
2.1.5 Északi Temető központi fasor<br />
2.1.6 Szent István utca fák részleges cseréje<br />
2.1.7 Bethlen Gábor utca részleges fasor felújítás<br />
2.2 Zöldfelületi felmérések 2 000 2 000 0<br />
2.7 Játszóterek építése közterületeken 35 000 35 000 0<br />
2.7.1 Nyírszőlős sportpálya<br />
2.7.2 Északi körút 36. sz. mellett<br />
2.7.3 Nagyszállás<br />
2.15 Utcabútorok telepítése, pótlása 2 400 2 400 0<br />
2.16 Utcai szemétszelencék telepítése, pótlása 1 200 1 200 0<br />
2.18<br />
Jósaváros közterületeinek rehabilitációja<br />
(jóteljesítési garancia)<br />
10 300 10 300 0<br />
2.21 Fásítási akció 3 000 3 000 0<br />
2.23<br />
Óvodai, általános iskolai játszószerek<br />
rekonstrukciós programja<br />
25 000 25 000 0<br />
2.26 Fazekas J. tér park tervezése és építése 100 000 100 000 0<br />
2.27<br />
Ungvár stny. 2-6. sz. előtti burkolat és zöldfelület<br />
felújítása<br />
28 000 28 000 0<br />
2.28 Deák F. utca zöldfelület rekonstrukció folytatása 6 000 6 000 0<br />
2.29 Integrált városfejlesztés (ÉAOP 5.1.1/B pályázat) 100 000 100 000 70 000 70 000<br />
333 400 0 0 333 400 70 000 0 0 70 000
3./ Környezetvédelem<br />
3.2 Biomonitoring rendszer további üzemeltetése 3 000 3 000 0<br />
3.4<br />
Sz-Sz-B <strong>Megyei</strong> Szilárd Hulladékgazdálkodási<br />
Társulás éves hozzájárulás<br />
2 327 2 327 0<br />
3.6 Báthory I. Laktanya környezeti kármentesítése 55 078 55 078 0<br />
3.7 Borbányai hulladéklerakó tényfeltárása 7 753 7 753 0<br />
3.8 Folyékony hulladékgyűjtés kompenzáció (Állami) 2 000 2 000 0 0<br />
3.9 Helyi természeti területek védetté nyilvánítása 6 500 6 500 0<br />
3.12 Szelektív hulladékgyűjtés PR (Norvég Alap) 53 500 53 500 0 45 475 45 475 0<br />
3.13 Környezetvédelmi Program készítése 9 600 9 600 0<br />
3.14 Hulladékgazdálkodási Program felülvizsgálata 2 500 2 500 0<br />
3.15 Vay Á. Laktanya környezeti állapotfelmérése 5 000 5 000 0<br />
3.16 Repülőtér környezeti hatásvizsgálat 5 000 5 000 0<br />
3.17<br />
Települési szilárd hulladék gazdálkodási<br />
rendszerek fejlesztése (KEOP pályázat)<br />
150 000 50 000 200 000 105 000 35 000 140 000<br />
3.18<br />
Nyíregyháza-Oros Térségi Hulladékkezelő Telep<br />
depónia magasítása<br />
12 000 12 000 0<br />
314 258 50 000 53 500 310 758 150 475 35 000 45 475 140 000<br />
4./ Ivóvízellátás, csapadék- és szennyvízhálózat<br />
bővítés<br />
4.1 Csapadékvízelvezetési koncepció végrehajtása 185 000 185 000 0 0<br />
4.1.1 Palánta utca és térsége csapadékvíz elvezetése<br />
4.1.2 Belváros csapadékvíz rekonstrukció<br />
4.1.3<br />
Bujtos városrész (ÉAOP - 2007 - 5.1.2.D<br />
pályázat)<br />
4.1.4 Nyírszőlős Szőlőskert utca<br />
4.3<br />
Ivóvízhálózat fejlesztések (saját erő, bevétel:<br />
lakossági befizetés)<br />
25 000 25 000 5 000 5 000
4.5<br />
Nyíregyháza és térsége szennyvízelvezetési és<br />
tisztítási program megvalósítása (KEOP)<br />
136 860 136 860 95 145 95 145<br />
4.6<br />
Közműfejlesztési hozzájárulás (lakossági<br />
befizetés)<br />
0 8 000 8 000<br />
4.7 Közműfejlesztési hozzájárulás (állami támogatás) 3 000 3 000 3 000 3 000<br />
4.9<br />
Nyíregyháza Közműépítő Vízgazdálkodási<br />
Társulat működési költsége (Felsőpázsit, Simai út<br />
és térsége, Lászlócsere dűlő, Csernyikbokor,<br />
1 500 1 500 0<br />
Mátyásbokor)<br />
4.10 Szennyvízprogram Társulat működési költsége 8 464 8 464 0<br />
359 824 0 0 359 824 111 145 0 0 111 145<br />
5./ Intézmények és lakás<br />
5.5 Védett épületek felújításának támogatása 5 000 5 000 0<br />
5.7<br />
Vay Ádám laktanya épületeinek hasznosítása<br />
(ROP)<br />
790 000 142 365 932 365 711 000 63 623 647 377<br />
5.11 Városi Stadion világítás korszerűsítés 100 780 100 100 680 0<br />
5.12<br />
Tűzoltóság épületének rekonstrukciója és<br />
bővítése (HÖF-CÉDE)<br />
50 000 2 188 47 812 28 950 311 28 639<br />
5.14<br />
Wesselényi M. Középiskola bővítése és<br />
rekonstrukciója (ÉAOP)<br />
20 000 20 000 0<br />
5.15 Báthory Laktanya telekkialakítás tervezése 8 000 8 000 0<br />
1 113<br />
973 780 142 365 2 288<br />
739 950 0 63 934 676 016<br />
857<br />
6./ Városrendezés<br />
6.2 Településrendezési tervek felülvizsgálata 1 000 1 000 0 0<br />
6.3 Szabályozási terv módosítások 13 000 13 000 0<br />
6.5 Térinformatikai betöltés, tesztelés 1 000 1 000 0<br />
15 000 0 0 15 000 0 0 0 0
7.1<br />
7./ EU pályázatok támogatásával<br />
megvalósítandó fejlesztések<br />
Projektek előkészítése, tervezése, pályázati<br />
dokumentációk készítése<br />
100 000 2 040 97 960 0<br />
100 000 0 2 040 97 960 0 0 0 0<br />
8./ Ágazaton kívűl<br />
8.1 Kisebb áthúzódó feladatok 10 000 10 000 3 868 3 868<br />
10 000 0 0 10 000 3 868 0 0 3 868<br />
Fejlesztési kiadások összesen: 3 142 333 530 365 337 828<br />
3 334<br />
870<br />
Fejlesztés bevételei összesen: 1 849 189 185 000 321 409 1712780<br />
Fejlesztés önkormányzati nettó kiadásai 1 293 144 345 365 16 419<br />
1 622<br />
090<br />
1 849 189 185 000<br />
321<br />
409<br />
1 712<br />
780
e Ft-ban!<br />
Kód<br />
Tervezési alapegység<br />
Megnevezés<br />
Dologi<br />
kiadás<br />
Működ. c.<br />
pénzeszk.<br />
átadás<br />
Felhalmozási<br />
kiadás<br />
Felújítási<br />
kiadás<br />
Felhalm. c.<br />
pénzeszk.<br />
átadás<br />
Összesen<br />
107000 JÁTSZÓTÉRI BERENDEZÉSEK<br />
108000 BELVÍZELVEZETÉS<br />
113000 KÖZHASZNÚ FOGLALKOZTATÁS<br />
3 603 - 3 603 -<br />
- 5 901 5 901 -<br />
- 60 191 60 191 -<br />
213000 TERÜLET ELŐKÉSZÍTÉS<br />
5 132 - 5 132<br />
-<br />
219000 EGYÉB VAGYONI KIADÁSOK<br />
- 3 993 993 3 000<br />
SZAKMAI ÉS INFORMATIKAI<br />
402151<br />
FEJLESZTÉSI FELADATOK - 2 057 2 057<br />
-<br />
-<br />
501101 SZAKSZERVEZET<br />
- 200 200<br />
-<br />
605000 POLGÁRMESTERI KERET<br />
100 - 100<br />
620001<br />
OROS TELEPÜLÉSRÉSZI<br />
ÖNKORMÁNYZAT 491 - 491<br />
620002<br />
ROZSRÉT TELEPÜLÉSRÉSZI<br />
ÖNKORMÁNYZAT 400 - 400<br />
-<br />
-<br />
-<br />
630000 POLGÁRVÉDELMI KIADÁSOK<br />
- 294 294<br />
-<br />
Engedélyezés összesen: 9 726 60 191 9 245 3 000 200 82 362<br />
Zárolás összesen: - 72 436 - 1 191 - 8 735 - - - 82 362<br />
Mindösszesen - 62 710 59 000 510 3 000 200 -
M e g n e v e z é s<br />
Visszamenőleges<br />
hatályú<br />
Május 1-<br />
től<br />
hatályos<br />
Egészségügyi Szoc. és Bölcsődei Igazgatóság 2 067<br />
Szociális Gondozási Központ 10 048<br />
Mentálhigiénés Központ 127<br />
Eü. Szoc. és Bölcsődei Igazg. gondn. - 12 242<br />
Gyermekek Háza Óvoda 969<br />
Aranykörte Óvoda 1 070<br />
Búzaszem Óvoda 1 062<br />
Ligeti Óvoda 1 019<br />
Kikelet Óvoda 1 330<br />
Nefelejcs Óvoda 632<br />
Margaréta Óvoda 1 098<br />
Gyermekek Háza Óvodai gond. - 7 180<br />
Eszterlánc Óvoda 1 382<br />
Nyitnikék Óvoda 731<br />
Kerekerdő Óvoda 1 634<br />
Napsugár Óvoda 1 200<br />
Gyermekkert Óvoda 1 597<br />
Eszterlánc Óvodai gond. - 6 544<br />
Kertvárosi Csicsergő Óvoda 1 022<br />
Kincskereső Óvoda 1 172<br />
Tündérkert Óvoda 1 463<br />
Bóbita Óvoda 845<br />
Százszorszép Óvoda 1 183<br />
Virág Utcai Óvoda 1 324<br />
Kincskereső Óvodai gond. - 7 009<br />
Benczúr Gy. Általános Iskola 4 198<br />
Petőfi S. Általános Iskola 4 053<br />
Benczúr Gy. Ált. Isk. Gond. 8 251 -<br />
Bem J. Ált. Iskola 4 765<br />
Kazinczy F. Ált. Iskola 4 024<br />
Zelk Z. Ált. Iskola 3 174<br />
Bem J. Ált. Iskola Gond. 11 963 -<br />
Kodály Z. Ált. Iskola 2 794<br />
Kertvárosi Ált. Iskola 2 705<br />
Arany J. Gimn. és Ált. Isk. 6 884<br />
Gárdonyi G. Ált.. Iskola 2 335<br />
Arany J. Gimn. és Ált. Isk. Gond. 9 219 -<br />
Vécsey K. Ált. Iskola 5 408<br />
Móricz Zs. Ált. Iskola 4 503<br />
Szőlőskerti Ált. Iskola 3 595<br />
Szőlőskerti Ált. Iskola Óvodások 72
Szőlőskerti ált. Iskola Diákotthon<br />
362<br />
Göllesz V. Szak.és Ált. Iskola<br />
1 536<br />
Göllesz V. Spec. Ált. Kollégisták<br />
64<br />
Szőlőskerti Ált. Iskola Gond.<br />
5 131 498<br />
Móra F. Ált. Iskola<br />
Wesselényi M. Ip. Szakk.(kollégium)<br />
Inczédy Gy. Szakk. és Szakiskola<br />
Inczédy Gy. Szakk. és Szakisk. Kollégisták<br />
6 481<br />
161<br />
1 526<br />
1 490<br />
Inczédy Gy. Szakk. és Szakiskola<br />
161 1 490<br />
Kölcsey F. Gimnázium<br />
Kölcsey F. Gimn. Kollégisták<br />
Vasvári P. Gimnázium<br />
839<br />
349<br />
383<br />
Kölcsey F. Gimnázium Gond.<br />
1 188 383<br />
Krúdy Gy. Gimnázium<br />
2 138<br />
Zrínyi I. Gimnázium<br />
Zrinyi I. Gimn.Kollégisták<br />
355<br />
1 591<br />
Zrínyi I. Gimnázium<br />
355 1 591<br />
Bánki D. Müszaki Középi.<br />
Bánki D. Műszaki Középisk. Kollégisták<br />
347<br />
2 277<br />
Bánki D. Müszaki Középi.<br />
347 2 277<br />
Zay A. Egészs. Szakk.<br />
Zay A. EÜ. Szakk.Kollégisták<br />
Westsik V. Él. Ip. Szakk.<br />
261<br />
97<br />
1 243<br />
Zay A. Egészs. Szakk. Gond.<br />
358 1 243<br />
Művészeti Szakk. Iskola<br />
Művészeti Szakk. Kollégisták<br />
681<br />
1 480<br />
Művészeti Szakk. Iskola Gond.<br />
681 1 480<br />
Sipkay B. Keresk. Szakk.<br />
Sipkay B. Keresk Szakk. Kollégisták<br />
461<br />
390<br />
Sipkay B. Keresk. Szakk.<br />
461 390<br />
Lippai J. Szakk. és Szakiskola<br />
126<br />
Vásárhelyi Pál ÉVISZ<br />
133<br />
Lippai J. Mezőgazdasági Szakk. Gond.<br />
259 -<br />
Széchenyi I. Közg. Szakk.<br />
Széchenyi I. Közg. Szakk. Kollégisták<br />
448<br />
1 537<br />
Bessenyei Gy. Kollégium<br />
2 664<br />
Széchenyi I. Közg. Szakk. Gond.<br />
448 4 201<br />
INTÉZMÉNYEK összesen: 62 851 48 054<br />
Mindösszesen 110 905
2008. évi intézményi felújítási feladatok módosítása<br />
Kiadási előirányzat (eFt)<br />
Felújítási munka<br />
2008.<br />
Intézmény megnevezése<br />
megnevezése<br />
Zárolás<br />
Engedélyezés<br />
Eü. Szociális és Bölcsődei Igazgatóság<br />
Toldi u. orvosi rendelő<br />
3 orvosi rendelőből 4 rendelő<br />
kialakítása, felújítása<br />
10 000<br />
Eü. Szociális és Bölcsődei Igazg. össz.: 10 000 -<br />
Gyermekek Háza Óvodai Gondnokság<br />
vizesblokk felújítása HÖF,<br />
Margaréta Óvoda<br />
CÉDE pályázati önerő<br />
2 000<br />
kiegészítés<br />
Gyermekek Háza Óvodai gondn. összesen 2 000 -<br />
Eszterlánc Óvodai Gondnokság<br />
6 db konyhai lefolyó<br />
Eszterlánc Óvoda (Etel-köz) csatornatönk cseréje,<br />
460<br />
helyreállítása<br />
Gyermekkert Óvoda (Tőke u.)<br />
balesetveszélyes bejárati járda<br />
felújítása<br />
580<br />
Eszterlánc Óvodai gondn. összesen 1 040 -<br />
Kincskereső Óvodai Gondnokság<br />
Kincskereső Óvoda (Dália u.)<br />
ablakszerkezetek javítása,<br />
mázolása<br />
250<br />
Virág u. Óvoda /Virág u./ nyílászáró csere 350<br />
Kincskereső Óvodai gondn. összesen 250 350<br />
Benczúr Gy. Általámos Iskola<br />
Herman O. tagiskola Oros belső felújítási munkák 14 000<br />
Benczúr Gy. Általámos Iskola összesen: 14 000 -<br />
Bem J. Általános Iskola<br />
homlokzati hőszigetelés<br />
megerősítése<br />
360<br />
Bem J. Általános Iskola összesen: 360 -<br />
Móricz Zs. <strong>Megyei</strong> és Városi Könyvtár<br />
olvasóterem vakolatjavítás,<br />
200<br />
festés<br />
Vécsey u. 15. sz.<br />
homlokzat vakolatjavítás, fa<br />
fiókkönyvtár<br />
gyökérzet miatti helyreállítási 290<br />
munkák<br />
Ferenc krt. 3. sz.<br />
tetőszigetelés 180<br />
fiókkönyvtár vizesblokk felújítása 240<br />
Ungvár sétány 3. sz. statikai szakvélemény<br />
fiókkönyvtár<br />
50<br />
Móricz Zs. <strong>Megyei</strong> és Városi Könyvtár összesen: 960 -
Váci M. Művészeti, Kulturális és Gyermekcentrum<br />
Prága u-i Művelődési Ház<br />
szennyvízvezeték csere vizes<br />
blokkban<br />
350<br />
Művésztelep helyszínének<br />
felújítása<br />
800<br />
Váci M. Művészeti, Kulturális és Gyermekcentrum<br />
összesen: 1 150 -<br />
Intézmények összesen: 29 760 350<br />
Polgármesteri Hivatal<br />
Krúdy terem restaurátori és<br />
belső építészeti munkák 60 000<br />
MINDÖSSZESEN:<br />
89 760 350
orszám<br />
Feladat megnevezése<br />
Eredeti<br />
[eFt]<br />
Módosítás<br />
[eFt]<br />
Módosított<br />
[eFt]<br />
2008. évi kötvénykibocsátásból megvalósuló feladatok<br />
1. Állatpark 200 000 200 000<br />
2. Sóstó 100 000 100 000<br />
Nyíregyháza és térsége<br />
szennyvízelvezetési és tisztítási program<br />
41 715 41 715<br />
3. megvalósítása (KEOP)<br />
4. Panelfelújítási program 430 028 430 028<br />
5. Fazekas J. tér park tervezése és építése 55 757 55 757<br />
6. Régi épületrész belső udvari homlokzat 60 000 60 000<br />
7. Belső udvar közművek cseréje 10 000 10 000<br />
8. Belső udvar parkosítása 30 000 30 000<br />
9. Városi Stadion létesítmény fejlesztés 132 500 132 500<br />
Városfejlesztési feladatok<br />
Útfelújítások 2008. évi program (DEC-<br />
10. TEÚT) saját erő<br />
120 000 120 000<br />
Felújítási feladatok<br />
- Eü. Szociális és Bölcsődei Igazgatóság<br />
11. Toldi u. orvosi rendelő<br />
- Benczúr Gy. Általámos Iskola<br />
3 orvosi rendelőből 4<br />
rendelő kialakítása,<br />
felújítása<br />
10 000 10 000<br />
-
12. Herman O. tagiskola Oros<br />
13.<br />
- Polgármesteri Hivatal<br />
belső felújítási<br />
munkák<br />
Krúdy terem<br />
restaurátori és belső<br />
építészeti munkák<br />
14 000 14 000<br />
60 000 60 000<br />
Egyéb vagyoni feladatok<br />
14. - Berenát u. - ingatlan vásárlás 102 490 102 490<br />
Céltartalék a tárgyévet követő években<br />
15. megvalósuló feladatokra 2 440 000 306 490 2 133 510<br />
2008. évi kötvénykibocsátás összesen: 3 500 000 - 3 500 000
M e g n e v e z é s<br />
Enged.<br />
létszám<br />
2008. I. 01.<br />
OEP<br />
létszámvált.<br />
I. 01.<br />
2008.<br />
III. 01.<br />
2008.<br />
V. 01.<br />
Enged.<br />
létszám<br />
2008. XII.<br />
31.<br />
Sóstói Szivárvány Idősek Otthona 191,00 191,00<br />
Egészs., Szoc.és Bölcsődei Igazgatóság 271,50 271,50<br />
Szociális Gondozási Központ 162,50 162,50<br />
Gyermekjóléti Szolgálat 47,00 47,00<br />
Mentálhigiénés Központ 39,50 39,50<br />
Eü.Szoc.és Bölcsődei Ig.gondn. 520,50 - - - 520,50<br />
Gyermekek Háza Óvoda 32,00 32,00<br />
Aranykörte Óvoda 27,00 27,00<br />
Búzaszem Óvoda 33,00 33,00<br />
Ligeti Óvoda 32,00 32,00<br />
Kikelet Óvoda 35,00 35,00<br />
Nefelejcs Óvoda 20,00 20,00<br />
Margaréta Óvoda 29,00 29,00<br />
Gyermekek Háza Óvodai gondn.: 208,00 - - - 208,00<br />
Eszterlánc Óvoda 38,00 38,00<br />
Nyitnikék Óvoda 21,50 21,50<br />
Kerekerdő Óvoda 45,00 45,00<br />
Napsugár Óvoda 37,50 37,50<br />
Gyermekkert Óvoda 38,00 38,00<br />
Eszterlánc Óvodai gondn. : 180,00 - - - 180,00<br />
Kertvárosi Csicsergő Óvoda 30,00 30,00<br />
Kincskereső Óvoda 31,50 31,50<br />
Tündérkert Óvoda 39,50 39,50<br />
Bóbita Óvoda 26,75 26,75<br />
Százszorszép Óvoda 35,00 35,00<br />
Virág Utcai Óvoda 40,00 40,00<br />
Kincskereső Óvodai gondn. : 202,75 - - - 202,75<br />
Benczúr Gy. Általános Iskola 80,38 1,00 81,38<br />
Petőfi S. Általános Iskola 60,00 60,00<br />
Benczúr Gy. Ált. Isk. Gond. 140,38 - 1,00 - 141,38<br />
Bem J. Általános Iskola 62,50 62,50<br />
Kazinczy F. Általános Iskola 59,50 59,50<br />
Zelk Z. Ált. és Német Kéttanítási<br />
Nyelvű Isk. 52,00 52,00<br />
Bem J. Ált. Isk. Gond. 174,00 - 174,00<br />
Kodály Z. Általános Iskola 55,00 55,00<br />
Egységes Pedagógiai Szakszolgálat 44,70 44,70<br />
Cantemus Kórus 7,00 7,00<br />
Kodály Z. Ált.Isk. gondn. : 106,70 - - - 106,70
Kertvárosi Általános Iskola 45,00 45,00<br />
Arany J. Gimnázium és Ált. Iskola 130,00 130,00<br />
Gárdonyi G. Általános Iskola 44,00 44,00<br />
Arany J. Gimn. és Ált. Isk.Gond. 174,00 - - - 174,00<br />
Vécsey K. Általános Iskola 79,00 79,00<br />
Móricz Zs. Általános Iskola 65,50 65,50<br />
Szőlőskerti Ált.Iskola és<br />
Gyerm.Átmeneti Otthona 72,50 72,50<br />
Göllesz V. Speciális Szakiskola és<br />
Ált.isk. 66,50 66,50<br />
Szőlőskerti Ált. Isk. Gyerm.Átm.Otth.<br />
Gond. 139,00 - - - 139,00<br />
Móra F. Általános Iskola 94,50 94,50<br />
Wesselényi M. Középiskola és<br />
Szakisk. 176,00 176,00<br />
Inczédy Gy. Középiskola és Szakisk. 137,00 137,00<br />
Kölcsey F. Gimnázium 65,50 65,50<br />
Vasvári P. Gimnázium 61,50 61,50<br />
Kölcsey F. Gimn. Gond. 127,00 - - - 127,00<br />
Krúdy Gy. Gimnázium 54,50 54,50<br />
Bencs L. Szakiskola és Ált. Iskola 39,00 39,00<br />
Krúdy Gy Gimn. Gond. 93,50 - - - 93,50<br />
Zrínyi I. Gimnázium 88,00 88,00<br />
Bánki D. Műszaki Középiskola 131,50 131,50
Zay A. Gimnázium és Eü. Szakk.Isk. 77,00 77,00<br />
Westsik V. Élelm.Szakk.és Szakisk. 70,50 70,50<br />
Zay A. Eü. Szakk.Isk. és Gimn. Gond. 147,50 - - - 147,50<br />
Művészeti Középiskola 106,00 106,00<br />
Vikár S. Zeneiskola és AMI 66,00 0,25 66,25<br />
Művészeti Középiskolai gondn. 172,00 - - 0,25 172,25<br />
Sipkay B. Keresk. Középisk. és<br />
Szakiskola 119,00 119,00<br />
Lippai J. Szakközépiskola és Szakiskola 66,50 66,50<br />
Vásárhelyi P. ÉVISZ 51,00 51,00<br />
Lippai J. Szakközép- és Szakiskolai<br />
gondn. 117,50 - - - 117,50<br />
Széchenyi I.Közgazd.és Inform.<br />
Szakközépisk. 77,50 77,50<br />
Bessenyei Gy. Középiskola Kollégium 34,50 34,50<br />
Széchenyi I. Közg.és Inform. Szakk.<br />
Gond. 112,00 - - - 112,00<br />
Móricz Zs. <strong>Megyei</strong> és Városi<br />
Könyvtár 62,38 0,62 63,00<br />
Váci M. Kulturális, Műv. és<br />
Gyermekcentrum 47,50 47,50<br />
Hivatásos Önkorm. Tűzoltóság 130,00 130,00<br />
Ö s s z e s e n : 3 981,21 - 1,62 0,25 3 983,08<br />
Polgármesteri Hivatal 339,00 339,00<br />
M i n d ö s s z e s e n : 4 320,21 - 1,62 0,25 4 322,08<br />
OEP által finanszírozott 107,50 - 18,50 89,00<br />
M i n d ö s s z e s e n : 4 427,71 18,50 1,62 0,25 4 411,08
Csabai Lászlóné: (polgármester) Egy dolgot szeretnék kérdezni, hogy ami a<br />
fejlesztésben benne van azt mindenkivel leegyeztette a bizottság? Tehát ami a<br />
fejlesztésbe belekerült program azt mindenkivel leegyeztette a bizottság? Jó, mert a<br />
véleménynyilvánítás kicsit egyoldalú volt. Az egyik oldalon elfogadtuk, a másik<br />
oldalon nem fogadjuk el. Csak ezért kérdeztem.<br />
32./ napirend: Előterjesztés a Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Közoktatási Közalapítvány<br />
Alapító Okiratának módosításáról szóló 60/2008. (III.3.) számú határozat<br />
módosítására és kiegészítésére<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Jogi, Ügyrendi Bizottság véleményét kérem.<br />
Dr. Moskovits Károly: (Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottság elnöke) A<br />
bizottság egyhangúlag támogatta. Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Kérdezem, hogy van-e kérdés, kíván-e valaki<br />
véleményt nyilvánítani? Kérem, aki egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 33 képviselő.<br />
A Közgyűlés 31 szavazattal 2 tartózkodás mellett meghozta az alábbi határozatot.<br />
139/2008. /IV.28./ számú<br />
h a t á r o z a t<br />
Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Közoktatási Közalapítvány Alapító Okiratának<br />
módosításáról szóló 60/2008. (III.3.) számú határozat<br />
módosításról, kiegészítéséről<br />
A Közgyűlés<br />
a Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város Közgyűlésének többször módosított<br />
63/1996.(IV.1.) számú határozatával, valamint a Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong><br />
Közgyűlésének többször módosított 41/1996. (III.29.) MKGY számú határozatával, a<br />
Polgári Törvénykönyv 74/B. §-a alapján 1996. április hó 1. napján létrehozott<br />
Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Közoktatási Közalapítvány Alapító Okiratát az<br />
alábbiak szerint módosítja, illetve kiegészíti .(a módosítás, kiegészítés vastagítással<br />
jelölve)
„7.2.4. A Kuratórium tagjai<br />
7.2.4.1. A Kuratórium elnöke:<br />
Dr. Jánosi Zoltán<br />
a Nyíregyházi Főiskola rektora<br />
4400. Nyíregyháza Őz köz 67/a<br />
7.2.4.2. A Kuratórium tagjai:<br />
Dr. Polonkai Mária<br />
az Oktatási Hivatal Észak-alföldi Regionális<br />
Igazgatóságának igazgatója<br />
4028. Debrecen, Kardos Albert u. 21/a.I/8.<br />
Seszták Oszkár<br />
a Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Közgyűlés<br />
elnöke<br />
4400. Nyíregyháza, Labda út 11.<br />
Nagy László<br />
Nyíregyháza <strong>Megyei</strong> Jogú Város<br />
alpolgármestere<br />
4400. Nyíregyháza, Törzs út 64.fsz.1.<br />
Román István<br />
a megyei közgyűlés Oktatási és Kulturális<br />
Bizottságának elnöke<br />
4484. Ibrány, Liliom köz 11.
Dr. Soltész János<br />
a Görög Katolikus Hittudományi Főiskola<br />
rektora<br />
4400. Nyíregyháza, Széchenyi út 7.<br />
Hajdú Sándor<br />
a Nyírvidék TISZK Kht. ügyvezetője<br />
4400. Nyíregyháza, Rózsa út. 28.<br />
7.2.4.3. A Kuratórium megbízatása 2012. április 1-én jár le.”<br />
2. Felkéri a Szabolcs-Szatmár-Bereg <strong>Megyei</strong> Közgyűlést, mint társalapítót az Alapító<br />
Okirat módosítás, kiegészítés, bírósági nyilvántartásba vételének<br />
kezdeményezésére.<br />
3. Felhatalmazza Csabai Lászlóné polgármestert a módosított Alapító Okirat<br />
aláírására.<br />
33./ napirend: Előterjesztés Szabolcs Volán Zrt. 2008. évi üzleti tervének részét képező<br />
Nyíregyháza helyi tömegközlekedésének biztosításával összefüggő<br />
veszteségének kiegyenlítésére<br />
Előadó: Csabai Lászlóné polgármester<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Mindenki írásban megkapta az anyagot, nem<br />
tudom, hogy sikerült-e elolvasni. Légy szíves egy nagyon rövid szóbeli kiegészítésre.<br />
Valóban egy rövidet.<br />
Ignácz László: (Szabolcs Volán Zrt. vezérigazgatója) Köszönöm, hogy napirendre<br />
tűzik az előterjesztésünket, az előterjesztésnek a lényege az, hogy nekem, a<br />
Szabolcs Volán Zrt-nek holnap estig van módja üzleti terv javaslatának a további<br />
kiegészítésére, pontosítására. Ehhez hozzátartozik, hogy Nyíregyháza helyi<br />
tömegközlekedésében olyan tetemes veszteség halmozódik fel, aminek a kezelése<br />
elengedhetetlen. Ezért tettem arra vonatkozóan javaslatot, hogy a közgyűlés<br />
tárgyalja meg az előterjesztést és ebben alapvetően két javaslat megfontolását<br />
tartom fontosnak, szükségesnek.
Az egyik a folyó gazdálkodás és a likviditás biztosításában ad nagyobb segítséget, a<br />
másik megoldás is úgy gondolom, hogy értelemszerű, hiszen a további<br />
vagyonvesztést, így további fejlesztést, autóbusz vásárlást és mindkét megoldás a<br />
gazdálkodást érint. Mérlegét alapvetően javítja. Én azt kérem a képviselő-testülettől,<br />
hogy a két javaslat közül szíveskedjenek dönteni. Köszönöm.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Bizottságok nem tárgyalták, nem is tárgyalhatták,<br />
mert múlt hét pénteken volt az egyeztető tárgyalás a minisztériumban. Az<br />
Igazgatóság és a Felügyelő Bizottság szombaton tárgyalta a témát, és gyakorlatilag<br />
a megoldás az vasárnap született. Tehát nyilvánvalóan nem volt a bizottságoknak<br />
ideje ezt tárgyalni. Kérdezem, hogy van-e kérdés? Aranyos Gábor, Hajzer László<br />
kérdés lesz? Tessék.<br />
Aranyos Gábor: (képviselő) Nekem csak az lenne a problémám, hogy gyakorlatilag<br />
amióta itt vagyok, toldozgatjuk – foldozgatjuk a Volánt, de Tormássi képviselő úrral<br />
beszélve azt szeretném kérni, hogy a Közlekedési Bizottságban komplexen kerüljön<br />
napirendre a Volán. Azt, hogy mit lehetne tenni a jövőben a veszteségek elkerülése<br />
érdekében.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Köszönöm szépen. Ez a döntést nem befolyásolja<br />
most. Amit mondtál. Hajzer László kért szót.<br />
Dr. Hajzer László: (képviselő) A kérdésem Ignácz vezérigazgató úrhoz egy nagyon<br />
egyszerű jogi megközelítés és nincs köze az egyéb tudományokhoz, hogy ha<br />
egyébként pénzmozgásra nem kerül sor, mert kijelentjük itt büszkén, hogy tulajdonba<br />
adás-vételi szerződés megkötésére kerülne sor. Vételár megjelöléssel, veszteségbe<br />
való beszámítással, tényleges pénzmozgásra a felek között nem kerül sor. Ha nem<br />
kerül sor pénzmozgásra, akkor ez egy virtuális cselekedet, hiszen ha helyesen<br />
gondolom, akkor ebből nem tud pénzre szert tenni a vezérigazgató úr sem. Akkor<br />
innentől az következik, hogy mit segít ez a Volán gazdálkodásán? El lehet persze<br />
mondani majd a kötelező feladványt a könyveléstechnikáról, hogy az eszköz<br />
nyilvántartásába beveszi és akkor szembe fogja állítani a veszteséggel ezt. Csak<br />
még egyszer mondom, hogy a probléma az, hogy ha egy rendszerbe nem teszünk<br />
pénzt, hanem ehelyett beteszünk egy ingatlant, akkor innentől kezdve van egy<br />
egészen bölcs javaslatom. Ez egy 9000 m 2 –es ingatlan. A 9000 m 2 –es ingatlant<br />
adjuk 190 millióért, egyébként azt mondja az előterjesztés, hogy a funkciója miatt a<br />
piaci értéke korlátozott. Nyíregyházán 60.000 forint körül vannak az üzleti<br />
ingatlanoknak a négyzetméter árai. 50 millió forintra is lehet értékelni ezt az ingatlant.<br />
És 190 millióért adjuk oda. De egyébként virtuális pénzről van szó. A Bocskai úton<br />
adunk egy társasházból egy kis családi házat, van ilyen nekünk, akkor értékeljük azt<br />
190-re és akkor azt állítja be a Volán, és akkor nem kell odaadni az értékes<br />
ingatlanunkat. Tehát miután nincs pénzmozgás mögötte, bármit adhatunk amire azt<br />
mondjuk, hogy az 190-et ér. Miért adunk egy 500 milliós ingatlant 190-ért? Minek<br />
nevezzelek? Valamit elnevezünk 190 milliónak, a célját tekintve ugyanaz. Az<br />
eredményét tekintve is ugyanaz.
Egyébként van még egy javaslatom, ha mindenáron az ingatlannal akarunk valamit<br />
kezdeni ilyen módon, akkor csinálhatjuk azt, hogy vegyen fel hitelt a Volán a 190<br />
millió veszteségnek a fedezésére és az ingatlan a fedezete ennek. És akkor ebben<br />
az esetben legalább tudjuk kényszeríteni a Volánt egy kicsit arra, hogy<br />
gazdaságosabban dolgozzon, vagy megpróbálja kitermelni ezt a veszteséget, vagy<br />
sorolhatnám még. De egyéb más közgazdasági megoldások is vannak. Még egyszer<br />
mondom, ha nincs pénzmozgás, akkor teljesen mindegy, hogy mit adunk. Milyen<br />
erkölcsi alappal adjuk a buszpályaudvart? Ezen az alapon az iskoláknak épületet kell<br />
adnunk, ezen az alapon a város teljes vagyonát oda lehet adni veszteséges<br />
cégeknek. Köszönöm szépen. Hagy ne mondjak példákat, nagyon – nagy<br />
demagógiába tudnék elmenni. Tehát ez nem jó megoldás, ez nem szolgálja a város<br />
érdekeit és egyébként ha 190 milliót a rendszerbe virtuálisan akarunk beletenni,<br />
akkor meg kell keresni bármelyik ügyvédi irodát, ilyen virtuális ajánlatot bárki tud<br />
tenni, tehát fölösleges a buszpályaudvart odaadni. Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Felbermann Endre.<br />
Felbermann Endre: (képviselő) Felmerült bennem ÁFA fizetési kötelezettség vajon<br />
keletkezik-e? Erre szeretnék először is választ kapni. Másik meg az, hogy a<br />
Vagyonirodánk azért készült és munkapéldány van itt előttem a telekkönyvi<br />
kivonatról, az 8944 m 2 . Igazgató úr, 8944 m 2 kivett autóbusz pályaudvar. Ezt mutatja<br />
a munkapéldány a telekkönyvi kivonatban. És van egy másik munkapéldány, 2008.<br />
április 25-i bejegyzéssel, 1087 m 2 , amely most lett átírva a Szabolcs Volán Zrt.<br />
tulajdonában. Kivett autóbusz pályaudvar szintén. Szabad-e valamit ezekről tudni?<br />
Csabai Lászlóné: (polgármester) Ignácz Lászlóé a szó.<br />
Ignácz László: (Szabolcs Volán Zrt. vezérigazgatója) Tisztelt Közgyűlés! Én nagyon<br />
egyetértek azzal, hogy a közlekedés és közte a közhasznú tömegközlekedés ügyét<br />
szükséges átfogóan megnézni, megnézni abból a szempontból, hogy milyen<br />
tömegközlekedés tartható fenn Nyíregyháza városban. Hajzer képviselő úr<br />
véleményével kapcsolatban szeretném elmondani, hogy alapvetően igaza van<br />
abban, amikor a két megoldásról szól, hogy egyik sem ad végleges megoldást.<br />
Hiszen látható a probléma gyökere. A probléma gyökere pedig az, hogy az árbevétel,<br />
különösen a nettó árbevétel az több éven keresztül rendre az azt megelőző évektől<br />
elmaradt, de mindig elmaradt a költségnövekedéstől. A költségnövekedések pedig<br />
mindig alatta maradtak a tényleges inflációnak. Úgy gondolom, hogy gazdálkodási<br />
körben egyetértés nélkül, ami a menetrend lényegi módosítását is érintené, további<br />
érdemi hatékonyságjavulás nem tehető. Nyílván mindig van egy-két tizednyi százalék<br />
lehetőség a gazdálkodásban, mint minden gazdálkodó szervezetben. Úgy gondolom,<br />
hogy ez érdemi megoldást nem hozna. A javasolt második pontban javasolt<br />
megoldás sem virtuális megoldás azonban, hiszen ezzel a vagyonvesztés<br />
elkerülhető. Ezzel elkerülhető az, hogy az értékcsökkenés vagyonfelélésként a<br />
működési költségfinanszírozásra fordítódjon és ezzel megvalósítható az, hogy az<br />
értékcsökkenésből autóbuszokat tudjunk vásárolni, amire pedig nagyon szükség van<br />
a város tömegközlekedésének a folyamatos, biztonságos működése érdekében. Az<br />
ingatlan, hogy miért ez az ingatlan és miért ennyi?
Itt Felbermann úrnak is válaszolok, ahogyan az én információim is helytállóak, amit<br />
most mondok az ellenőrizhető és helytálló. Ez az ingatlan egy ingatlan együttes volt,<br />
amely ’94-ben került megosztásra, ebből az ingatlanból a felül-építmény, egy<br />
úszótelekkel a Szabolcs Volán Rt. tulajdonába került, a betonos placc rész pedig, a<br />
kocsiállások része, az pedig a város tulajdonában, a Szabolcs Volán használatában<br />
van. Tehát funkcionálisan úgy gondolom, úgy gondoljuk, hogy ez az ingatlan erre a<br />
funkcióra együttesen tekinthető értékesnek, vagy értékesebbnek, és nem arról van<br />
szó, hogy a Szabolcs Volán egy bármely ingatlant szeretne és az ingatlant<br />
értékesíteni akarja és abból kívánnak pénzhez jutni. Ami az ÁFA ügyet illeti, nyilván<br />
ÁFA felmerül, – a fordított adózásból következően a Szabolcs Volánnak kell befizetni<br />
– egyúttal vissza is igényli az ÁFA bevallásban, rövid ideig tartó és átfutó tétel.<br />
Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Tovább adom a szót, de Ignácz László szeretne<br />
néhány dolgot mondani, ha ez segítene még megérteni a dolgokat.<br />
Ignácz László:(Szabolcs Volán Zrt. vezérigazgatója) Ha már kissé, vagy nem is<br />
annyira kissé belementünk a dolgok lényegébe, akkor fontosnak tartom elmondani,<br />
hogy valóban teljesen külön kezeljük a helyi és a helyközi közlekedésnél felhasznált<br />
erőforrások költségeit és a keletkező bevételeket. És tényleg igaz, hogy a helyközi<br />
közlekedésben veszteségtérítés nélkül több mint 600 millió forint veszteséget<br />
valószínűsítünk a telepek közti kérdésben. Volt veszteség az elmúlt évben is. Ennek<br />
a kezelési módja pedig az volt, hogy felajánlottunk konkrét vonalakat a megbízó<br />
GKM-nek, hogy visszaadjuk, mert veszteségesen köszönjük szépen nem kérjük. A<br />
GKM mint megbízó meggondolta, átgondolta, és megkaptuk azt a veszteségtérítési<br />
összeget mint megbízótól, amitől az elmúlt évi mérlegünk összességében<br />
egyensúlyba állt. Hasonló a technika a helyi közlekedésben, arról nem szóltam, hogy<br />
az elmúlt évben képződő 119 millió forint helyi veszteséget tulajdonképpen az elmúlt<br />
évi értékcsökkenés finanszírozta. Ugyanezt nem szeretnénk ebben az évben, mert<br />
látjuk, hogy szükség van a helyi közlekedésben új járművek vásárlására.<br />
Amennyiben a képviselő-testülettel nem sikerül most megállapodnunk, a Szabolcs<br />
Volán Zrt. be fogja nyújtani az üzleti tervét ezzel a 200 millió forint körüli helyi<br />
veszteséggel, de sajnos abban az esetben viszont nem lesz mód arra, hogy a<br />
Szabolcs Volán Zrt. mint gazdálkodási szervezet úgy döntsön, hogy a helyi<br />
közlekedésben tud új járműveket beszerezni, márpedig erre szükség van. Tehát<br />
igazából ez a dolog lényege, úgy gondolom, hogy nem bizalmi alapon, hanem<br />
racionális alapon kérném a képviselő-testület döntését. Köszönöm szépen.<br />
Dévényi József:(képviselő) Elég nehezen értettem meg és fogtam fel, hogy miről<br />
van szó, és próbáltam a számokba is belenézni, késő is van és most kaptuk meg az<br />
anyagot. Még elolvasni sem volt időnk és itt a szóbeli kiegészítés közepette<br />
próbálkoztunk vele és én a számokból is azt látom, hogy nem igazán tudunk belelátni<br />
a cégnek a gazdálkodásába. Ezekből a számokból az is kiderül, hogy jelentős, az<br />
üzemanyagi áron felül is jelentős költségnövekedés történt a cégnél. Legalábbis én<br />
ezekből ezt tudom kiolvasni. Tehát nem lehet mindent az üzemanyag árára fogni.<br />
Felmerült bennem annak a kérdése, Palicz György említette, hogy egy 4 fős család a<br />
buszjegy árából Orosról simán bejön, kifizeti a parkolójegyet majd hazamegy.
És még nem is kell várni a buszra, tehát ilyen módon hasonlítgatják az emberek<br />
össze ezeket a szolgáltatásokat és ezeket az árakat. És akkor kérdezem én, hogyan<br />
tovább? Holnapután mivel jöttök, van ennek valamilyen vége? Vagy meddig fogjuk<br />
ezt a problémát évről-évre görgetni, a 100 milliókat, hisz rendszeresen készpénzt is<br />
adunk buszvásárlásra. Tehát nem látom most már ennek a végét. Azoknak az új<br />
járműveknek a takarékos üzemeltetésének valahol meg kellett volna jelenni, amit itt<br />
körbejárogattunk a Kossuth téren nem egyszer, tehát győzzenek meg arról, hogy<br />
igenis, ennek van valahol vége és az alagút végén látszik a fény, legalábbis nem<br />
azért, mert szembe jönne.<br />
Turcsik László:(képviselő) Azt tetszett mondani Polgármester asszony, hogy<br />
vagyonvesztés lesz mindenféleképpen. Amit én nem látok itt biztosan, hogy tisztán<br />
valóban 190 milliót ér ez a telek? Nem többet, nem kevesebbet? Mitől 190 millió ez?<br />
Ez az, ami engem nem győz meg. A másik, hogy ha ez így megy tovább és Dévényi<br />
József az utolsó mondatában ugyanezt kérdezte, hogy hol a veszteség vége? Hol a<br />
garancia arra, hogy holnap, holnapután nem ugyanez jön? Az év második felébe<br />
nem kell-e esetleg a Széchenyi utcát eladni vagy a buszmegállókat? Hol van a vége?<br />
Valahol azt kellene látni, hogy rendben, ez egy vis major helyzet ahogy itt látom.<br />
Nem tud mit kezdeni a problémával, kell egy beavatkozás, de hol a vége? Tehát<br />
holnapután mit fogunk eladni vagy mit adunk oda így 190 millióért? Az egy érdekes<br />
dolog lenne, ha privatizálásra kerül, aztán úszott a telek. Tehát nem egyszerűbb-e<br />
egy készpénz segítséggel megoldani most ezt a dolgot, mert senki nem értékelte fel<br />
ezt a területet?<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Én elmondom. Az a kérdés, hogy mennyi az a<br />
készpénz, amivel ezt meg lehet oldani? Az a készpénz az egészen biztos akkor kerül<br />
kifizetésre, amit én úgy gondoltam, hogy még az utakra lehet fordítani. Én pontosan<br />
tudom, hogy mennyi van még a költségvetésben, amit valamire el lehet számolni.<br />
Azért mondtam, hogy kérem az irodát, hogy néhány utat vizsgáljon meg, ezt a pénzt<br />
oda lehet adni a Volánnak, akkor nem tudom azt mondani, hogy a Szőlőskert út meg<br />
lesz, vagy nem tudom azt mondani, hogy a Ragyogó vagy a Mikszáth Kálmán belefér<br />
ebbe az idei programba. Erről tárgyaltak. Ez egy döntés. Most már szót adok<br />
azoknak akik jelentkeztek.<br />
Aranyos Gábor:(képviselő) Ezt a vagyonvesztést tudnám támogatni, hiszen ezzel<br />
10 új autóbusz kerülne Nyíregyházára. Ugyanakkor nem oldanák meg a problémát.<br />
Ami részünkről vagyonvesztés. Nálunk lesz vagyonvesztés. Most azért szenvedek<br />
tudathasadásban, mert nem igazán értem, hiszem bizottsági ülésen vitáztunk 1 órát<br />
azon, hogy hogyan védjük meg a bliccelő autósokat. Építettünk Kiskörutat, mindig az<br />
autósokat támogatjuk, parkolóhelyen azon vitázunk 2 órát, hogy miért emeljük és<br />
ilyenkor meg elmondjuk azt, hogy mivel pótoljuk ki akkor a hiányzó összeget. Most<br />
véleményem szerint minimum megérne egy bizottsági ülést az, és csak ezzel a<br />
napirenddel, hogy legalább tisztességesen, korrekten, minden szemszögből végig<br />
tudjuk ezt beszélni. Mind amellett hogy támogatom ezt a mostani előterjesztést, mert<br />
nem nagyon lehet mit csinálni, mert a sarokba vagyunk szorítva. Köszönöm szépen.
Dévényi József:(képviselő) Valóban az a kérdés, amiről itt beszéltünk, hogy vagyon<br />
vagy veszteségpótlás, az is zavar engem, hogy ebben a táblázatban 85 milliós<br />
veszteség van kimutatva. Korrigált veszteségként, azért mondom, hogy teljesen<br />
zavartak vagyunk és nem tudom, hogy miről van szó. Az is jó lenne, ha az<br />
önkormányzat könyvvizsgálója is el tudná mondani a véleményét. Tehát egy csomó<br />
olyan kérdés és szakember véleménye nincs a birtokunkban, amivel tudnánk jó<br />
döntést hozni és a kérdés az továbbra is kérdés marad, amit kérdeztünk, hogy<br />
hogyan tovább 2009-2010-2012-ig, mikor van egy megkötött szerződésünk?<br />
Giba Tamás:(alpolgármester) Én nem látom ennyire bonyolultnak ezt a helyzetet. Az<br />
egyik az, hogy a Volán semmi mást nem szeretne, mint május 1-jére egy elfogadott<br />
üzleti tervet. Ami nem egy nagyon nagy elvárás egy cégnél, hogy az év közepe fele<br />
legyen egy üzleti terv. Na most amikor visszaemlékeztek, az őszi tarifatárgyalás<br />
alkalmával azért szépen kimutatásra került nekünk egy 80-90 millió forint körüli<br />
veszteség, ezzel kalkuláltunk. A tavalyi esztendőben ezzel, amikor a tarifatárgyalás<br />
volt, azt lehet mondani, hogy a Volán Rt. tulajdonosa ezt elfogadta. Mert ez történt<br />
most. Semmi más nincs, amikor a Nyírségvíz vezetése ide jött hozzánk és azt<br />
mondta, hogy számvitelileg neki az egyes ágazatok vagy hogy mondjátok ti ezeket,<br />
hogy a víznél is és a szennyvíznél is külön mérik meg és azt mondta, hogy egyik rész<br />
se lehet önmagában veszteséges. Most ezt mondja a tulajdonosa a Volánnak, hogy<br />
nem lehet a helyi közlekedés önmagába veszteséges. Ezt nem mondta még tavaly,<br />
még nem mondta tavalyelőtt. A Magyar Állam a tulajdonos. Jó. Világos, van egy<br />
közszolgáltatási szerződésünk és ezt a szolgáltatást szeretnénk ebben a városban jó<br />
színvonalon végrehajtani. El is jutunk szépen odáig. Tehát most itt a közgazdasági<br />
vitátokba én nem akarok igazán belefolyni, de lényegében ezt akarta a vezérigazgató<br />
úr megértetni velünk, hogy azzal, hogy a tulajdonosnak be tudja bizonyítani, hogy a<br />
veszteségnek a pótlása valamilyen módon megtörténik egy olyan módon, ami<br />
nekünk nem kerül pénzbe. Egy viszonylag egyszerű technikával a Petőfi téri<br />
autóbusz pályaudvaron azt a telket, ahol egyébként az autóbuszt indítják meg ahová<br />
érkezik, ki vannak építve a peronok, semmi másra nem használható terület, a<br />
tulajdonosok egyébként is a mi vagyunk, de nem kapunk érte se bérleti díjat, semmi<br />
módon nem hasznosítjuk, ezt beszámítja. Azt be tudja mutatni, hogy a keletkezett<br />
veszteségét, ami előbb-utóbb nála a jegyzet tőkében, saját tőkében csökkenést<br />
jelent, azt tudja pótolni egy ilyen vagyontesttel, ezt be tudja mutatni, ha be tudja<br />
mutatni, akkor a tulajdonosnak ezt az üzleti tervet be tudja mutatni. És itt jön még egy<br />
fontos mondat, hogy igen, ez az idei esztendőre oldja meg és egy tűzoltó jellegű<br />
dolgot végzünk most. És amit Aranyos Gábor feszegetett azt hiszem, más is<br />
feszegette.<br />
El kell azon gondolkodni, hogy hogyan tovább? Az idei esztendőt megoldottuk, akkor<br />
a következő esztendőnek nem lehet így neki futni. Tehát el kell tudni azon<br />
gondolkodni, hogy akarunk-e, tudunk-e önkormányzati támogatást adni ehhez a fajta<br />
szolgáltatáshoz, vagy esetleg el kezdjük ezt a szolgáltatást valamilyen módon<br />
szűkíteni úgy, hogy a veszteséges ágakból lenyesegetünk. Ezt kell tudni eldönteni,<br />
de hogy ezt kiérleljük, ezt nem lehet csinálni villámgyorsan. Tehát egy időt nyerünk<br />
akkor, hogy ha ezt a technikát végre tudjuk hajtani, ami itt a mai napon megjelent és<br />
itt megkaptuk már többször, hogy csak a városközpontra koncentrálunk. Kedves<br />
képviselőtársak, a 12-es vonalnak nincsen vesztesége, de a H32 vonalnak több mint<br />
30 millió egy évben a vesztesége, csak hogy pontosan lehessen látni.
Megvan, mert ezt kértük a közszolgáltatási szerződésben, a Volán járatonként<br />
pontosan készítsen kimutatást. Megvan, hogy a Kistelekibe amikor bekanyarodik a<br />
busz, az évente mennyi mínuszt hoz a cégnek. Azt higgyétek el, hogy a 12-es az<br />
pluszt hoz az eredmény terven. Az határeset. Szóval meg van. Nekem csak egyetlen<br />
egy gondolatom lenne, amiről már itt tudom, hogy nagyon rövid az idő, ha azt tudnám<br />
megcsinálni, az lenne igazán meseszép, hogy ha ezt a 190 millió forintot apportként<br />
és tulajdonrészért tudnánk megtenni, csak azt nem tudom, hogy van-e idő most<br />
végig játszani ezt a történetet. Mert végül is az lenne a lényeg, hogy megpróbálnánk<br />
a lábunkat berakni ebbe a cégbe és ez szerintem a későbbi mindenféle tendenciákat<br />
is figyelembe véve egy fontos és jó lépés lenne akkor, amiről itt Polgármester<br />
asszony is szólt, hogy ez az önkormányzat részéről egy vagyonvesztés. Tehát nem<br />
lenne vagyonvesztés, mert azt mondtam, hogy abban a cégben üzletrészként<br />
megtestesül, ha ezt végig lehet vinni. De tudom jól, hogy itt tényleg 2-3 nap áll<br />
rendelkezésre arra, hogy ezt az üzleti tervet próbáljuk meg valamilyen módon<br />
elősegíteni és létrehozni. Én azt mondom kedves képviselőtársak, hogy ha erre nincs<br />
lehetőség az idő rövidsége miatt, akkor támogassuk ennek az előterjesztésnek az<br />
elfogadását és bizony a következő hetekben fogjunk hozzá ahhoz a munkához,<br />
amikor elkezdjük végignézni, hogy milyen szolgáltatási rendszert próbálunk<br />
fenntartani és miből, mennyiért.<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Köszönöm a szót. Végiggondoltam azt, hogy a<br />
veszteség 190 millió forint, legalábbis az előterjesztésből, bár ez levél, mert nem<br />
előterjesztés, nincs benne határozat-tervezet. Nagyon sok bizonytalansági tényező<br />
van. Én csak egyetlen egy oldalát mutatnám meg. Mindannyian akarjuk azt, hogy a<br />
tömegközlekedés jól működjön Nyíregyházán, a helyi közlekedés. Viszont mi történik<br />
akkor, ha ezt a 9000nm-t vagy 8944nm-t odaadjuk? Még a számok sem igazak,<br />
amiket ideírtak, mert hol 9024 hol 8944 m 2 alapterületű a tényleges funkciót tekintve<br />
az autóbusz indító állomás. Mi most odaadjuk és privatizálják a Volánt. És utána az<br />
történik,hogy eladja a tulajdonos, aki privatizálja mondjuk 450 millióért ezt a területet.<br />
Vagy megveszi más, akkor hogy jártunk? Ez az apport, ez lenne a járható mód, hogy<br />
ha tulajdont szereznénk. Ez mindenképpen jó lenne, de azt se tudom, hogy<br />
felértékelés megtörtént-e. Már pedig nem történt meg, hogy ez a terület ténylegesen<br />
mit ér és igaz-e, hogy ez korlátozottan forgalomképes, szerintem igaz. Mert nem<br />
tudjuk eladni, mert autóbusz indító állomások ezek. Én azt mondom, hogy ez olyan<br />
hirtelen jött, hogy a képviselői eskümmel nagyon nehezen összeegyeztethető. Nem<br />
tudok jó döntést hozni, hogy mi a jó döntés. Azt tudjuk, hogy valamit kezdeni kell<br />
ezzel. Azt tudjuk, hogy a Volánnak mi lenne az érdeke és nekünk is érdekünk<br />
valahol, hogy a szolgáltatás minősége javuljon és a veszteséget valahogy<br />
kompenzáljuk, pontosabban a Volán tudja ezt a veszteséget kompenzálni, mert csak<br />
akkor tud fejleszteni, ha jól értem. Úgy hogy az apport tűnik talán a legjobb<br />
megoldásnak. Na most már ha itt több mindent végig gondoltunk, a szavazás előtt<br />
mindenképpen szünetet fogok kérni, hogy képviselőtársaimmal tudjak egyeztetni.
Lőrincz Tamás:(képviselő) Akkor rövidítek a témán. Giba Tamásnak a mondata<br />
világosított rá. Akkor gyakorlatilag egy ingyenes vagyonátadásról beszélünk.<br />
Gyakorlatilag a fogadónál tényleg nem fizet érte semmit, lekönyveli a tárgyi eszközök<br />
közzé, elszámolja a rendkívüli bevételek közé. Magyarul, az eredménye helyreállt, a<br />
tárgyi eszköze megnőtt, a vagyonvesztés megszűnt. Nekünk az áfát ettől függetlenül<br />
fizetnünk kell. Meg majd nekünk külön le kell, hogy játsszuk, szerintem úgy van, hogy<br />
az áfát ugyanúgy meg kell, hogy fizessem ebben az esetben. Én úgy emlékszem,<br />
hogy igen, de ebben kétségeim vannak, a tehát a költségvetési részben. Viszont én<br />
kimondom a magán véleményemet, innentől kezdve ezzel a 190 millióval<br />
gyakorlatilag azt tesz a Szabolcs Volán Zrt. amit akar, anno, hogy ha holnap bezárja<br />
a boltot, akkor szervusz 190 millió forint. Tehát ez tény, ez hozzátartozik. Egy biztos,<br />
hogy maga ez az ingyenes átadás, nem tudom, hogy miért nem ezt mondtátok, hogy<br />
ingyenes vagyonátadásról beszélünk, ez megoldja a dolgot. Nem ez van leírva<br />
benne. Az van, hogy gyakorlatilag nem kell érte fizetni, de én számviteles vagyok, ez<br />
körmönfonton van megfogalmazva. Tehát így van. Anno akkor, hogy ha nevén<br />
nevezzük a gyereket, akkor igen, ez megoldja a problémát, ez tény.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Akkor szeretnék egy kis figyelmet kérni, szeretnék<br />
kérdezni. Van-e olyan kombinált eljárás, hogy valamivel újabb 20 millió forintot, azt<br />
nem gépkocsi vásárlásra kapod, hanem szolgáltatás veszteségkiegyenlítésre<br />
esetleg? Azt kétszeresére megnöveljük és ezt az összeget pedig apportként<br />
kezeljük. Megoldja e ez a helyzetet?<br />
Ignácz László:(Szabolcs Volán Zrt. vezérigazgatója) Erre a kérdésre szeretnék<br />
válaszolni. Amennyire én tudok, hiszen a tőkeemelésről nyilván a társaság<br />
közgyűlése dönt, és ez azt jelenti, hogy az MNV Zrt. dönt. Az eddigi gyakorlatra<br />
pedig azt tudom mondani, hogy a Szabolcs Volán Zrt. eddigi tulajdonosa az ÁPV Rt.<br />
úgy emelt mindig tőkét a társaságban, ha veszteség volt, akkor először a<br />
veszteséget egyenlítette ki és aztán emelt tőkét. Tehát a veszteség kiegyenlítés<br />
helyett tőkeemelést soha nem alkalmazott, ebből gondolom, hogy ez az eljárás most<br />
is igaz lesz a MNV. Zrt.-nél. A javaslatunkban lehet, hogy nem kellett volna a 2.<br />
pontba írt javaslatunkat betenni. Ezt egy kicsit talán a kényszer szülte, abból a<br />
gondolkodásból fakad, hogy amennyire én ismerhetem a város költségvetési<br />
helyzetét én úgy gondoltam, hogy valószínűleg nehezebben járható út a likvid<br />
pénzben való támogatás. Nem arról van szó, hogy ingyenes vagyon átadásról van<br />
szó, hiszen van egy szállítói tartozása a társaságnak, a megrendelőnek. Egy<br />
közszolgáltatási szerződés két oldaláról beszélünk, a számlának az egyik hányada<br />
ez a 190 millió forint körüli összeg. Ez nincs kiegyenlítve és ennek a kiegyenlítéséről<br />
beszélünk, erre keresünk megoldást. Azt gondolom, hogy ez teljesen világos, érthető<br />
az 1. pontban írt javaslat. Amennyiben ez járható a 2. pontot úgy gondolom, hogy a<br />
továbbiakban tárgyalni sem érdemes. Viszont valamilyen megoldás kell, amit még ha<br />
körmönfontnak tűnik is, de ténylegesen a további vagyonvesztést meggátolja.<br />
Vagyoni értékhez jut a társaság annak ellenértékeként, mint amit egyébként<br />
likvidpénzben kellene megfizetnie, akkor ez szóba jöhető alternatív megoldás.<br />
Amennyiben bármi más megoldás, javaslat kerekedik, a Szabolcs Volán Zrt. arra<br />
fogadó kész.
Egy dologra nem, hogy szerződés szerinti számláját a megrendelő ne fizesse ki és<br />
ha itt tartok akkor muszáj elmondanom, hogy a mostani előterjesztésből, javaslatból<br />
és a mellé tett mellékletből azért kiolvasható, az is elhangzott, hogy a költségeim<br />
folyamatosan nőnek. Az üzemanyag nélküli anyagjellegű költség összesen csökkent<br />
az előző évhez képest. A személyi jellegű ráfordítások a társaságnál 4% mértékben<br />
nőnek, a helyi közlekedésben 6,6%, mert itt a gépkocsivezetőket és a forgalmi utazó<br />
személyzet irányítását, az utasokkal való kapcsolattartást biztosító személyzeten már<br />
nem tudunk létszámot megspórolni. Egyébként szomorú, de azt kell mondani, hogy<br />
ugyan ez a helyzet más nagyvárosokban és más megyei jogú városok<br />
közlekedésében is. A mértékek nagyjából annyival változnak, amennyiben a<br />
járatszerkezet, a településszerkezet eltérő és itt azt tudom mondani, hogy<br />
Nyíregyháza helyi közlekedésében a külterületeken keletkezik körülbelül 57-58 millió<br />
forint veszteség ebből a 190 valamennyiből Azt is hozzá kell tenni, hogy az, ami<br />
olyan vélemény volt, hogy nem egyértelmű és több információ egymásnak<br />
ellentmondóan hangzik el. Ami a tulajdoni lapon a tegnapi nap, a szombati nap volt<br />
látható, ebben az anyagban területként, helyrajzi számként ez látható. Ami a<br />
veszteség egy másik számát, a 80 millió forintnyi veszteséget mutatja, annak a<br />
kimutatása, hogy ha az árkiegészítés kiegészítene a teljes bérlet 100%-ára, akkor is<br />
maradna még 85 millió forint veszteség. Tehát a dolog úgy gondolom azzal<br />
összefüggésben, hogy korábban tarifatárgyaláson és a korábbi évek<br />
tarifatárgyalásain megtárgyaltunk, bemutattunk, annak alapján nekem úgy tűnik, van<br />
egy szerves folytatása az ügynek és sajnos a megrendelés állomány nem<br />
csökkenésével ha belegondolunk, hogy mindig arra volt igény, hogy járatszámot<br />
növeljünk, sűrűn legyen a járat, terjesszük a külterületet is, melyekhez több<br />
élőmunkaerő, más összetételű járműpark kellett és ennek ez a költsége annak<br />
ellenére, hogy évről-évről a megtehető intézkedéseket megtettük. De a Szabolcs<br />
Volánnak nincs más vállalkozásban más vagyona, gyakorlatilag a személyszállításon<br />
kívül már nincs más tevékenysége. Elhatárolt bevétel költségei vannak. A<br />
szabályozás az olyan amilyen, az utas szám lényegesen csökken. Az elmúlt évben<br />
ez közel 10% volt. Az idei évben is 4% körüli utas szám csökkenés lesz. Nincs<br />
varázslat, hiába nőt 6%-kal a viteldíj, az utasoktól beszedett 3% körül nő. A nettó<br />
árbevétel pedig 1% körül fog nőni. Tehát úgy gondolom, hogy a gazdálkodás<br />
egészében és összefüggésében a tarifatárgyalási anyagban is bemutatásra került.<br />
Most a helyzet értékelése annyiban változott, hogy nem várt hatás az üzemanyag ár<br />
növekedése, és azok az utas szám volumenek azok hatványozottan jelentkeznek és<br />
ráadásul új autóbuszt szeretnénk vásárolni, mert az látjuk, hogy a 20 éves csuklós<br />
autóbuszokkal attraktív tömegközlekedést nem lehet lebonyolítani. Ha így marad az<br />
utas szám, akkor hatványozottan csökkeni fog. Köszönöm<br />
Dr. Hajzer László:(képviselő) Én is a megoldást keresem. Most kaptunk 700 millió<br />
értékű közművet a Dózsa György utca alatt. Ebből a 700 milliós közműből nyugodtan<br />
át tudunk 190 milliónyi közművet adni a Volánnak. Tudunk olyan vagyont átadni, ami<br />
nem teremti meg azt a helyzetet amitől én félek, hogy a kormány holnap hoz egy<br />
döntést és a Volánokat eladja, és egyszer csak feltűnik egy magánszemély, aki 15<br />
millióért megveszi a Volán pályaudvart és lesz ilyen elvetemült, mert legszívesebben<br />
én is ilyen üzletet csinálnék. De hát ez a probléma. Mi most adjuk el.
Csabai Lászlóné:(polgármester) A belterületi föld az az önkormányzaté. Ez a<br />
törvény nem változik. Ez a törvény nem változik a privatizációról, a föld az<br />
önkormányzaté.<br />
Dr. Hajzer László:(képviselő) A Voláné lesz, ha most mi eladjuk.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Most éppen a Voláné, de ha privatizáció van, akkor<br />
a belterületi föld értéke az önkormányzaté. Ha ezt most odaadjuk, a privatizáció után<br />
ha nem holnap után történik a privatizáció, hanem régóta az belterületi földnek<br />
minősül és minden belterületi föld az önkormányzaté.<br />
Giba Tamás:(alpolgármester) Azt szeretném Hajzer úrnak a figyelmébe ajánlani,<br />
hogy szóval a másik partnert azért felnőttnek kellene nézni. Tehát azt, hogy ha a<br />
Volánnak a működéséhez szükség van mondjuk az autóbusz pályaudvarra, akkor azt<br />
a területet logikus abba a cégbe oda vinni, de olyat, amihez a világon semmi köze a<br />
tulajdonos miért fogadná be? Tehát mi mint tulajdonosok, ha valami olyat<br />
próbálnának ránk tukmálni, miért fogadnánk el? Szóval nem értem. És akkor még<br />
egy technika, hogy nem tudom, hogy az segít-e valamit, hogy a területre ilyen<br />
visszavásárlási jogosítványt is lehet kérni, alapítani? Ez segít bennünket valamiben?<br />
Ignácz László:(Szabolcs Volán Zrt. vezérigazgatója) Különös tekintettel arra, hogy a<br />
tarifatárgyalása alkalmával úgy gondolom, hogy nem ide illő vita kezdett kialakulni<br />
köztem és képviselő úr között úgy gondolom, hogy ilyen hasonló helyzetbe nem<br />
kívánnék belemenni. Mindössze arra utalok, hogy van közöttünk egy hatályos<br />
szerződés, van egy rendelés állomány, van egy teljesítés. A teljesítésnek van egy<br />
ára, egy költsége, vannak bevételei, aminek a beszedéséért mindent megteszünk. A<br />
költségeinket ez nem fedezi, és az a kérésünk, hogy a megrendelt teljesítményt a<br />
költségi mértékéig szíveskedjenek kiegyenlíteni és erre van két javaslatunk. Ma<br />
egyeztettünk az önkormányzat gazdasági részlegével a technikai megoldást illetően.<br />
Mind a két javasolt megoldás szabályos, járható, én úgy gondolom, hogy mindkét fél<br />
számára mérlegelhető. A két megoldás közül szíveskedjenek választani a Szabolcs<br />
Volán számára, az 1. pontban írt megoldás a kedvezőbb megoldás.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Akkor beszéljünk, hogy mi a helyzet. A helyközi<br />
közlekedésnél az állam a megrendelő. Az állam a megrendelő, az állam állapítja meg<br />
a tarifát és az állam áll helyt a veszteségért. Ez a helyzet. Bocsánat. A helyi járatnál<br />
az önkormányzat állapítja meg a tarifát, az önkormányzat alapítja meg a<br />
menetrendet. Az önkormányzat állapítja meg a menetsűrűséget, ezért az<br />
önkormányzatnak kell helyt állni a veszteségekért. Olyan nincs, hogy én vagyok a<br />
megrendelő és más fizet. Mert a helyközi járatnál nem az önkormányzat csak kér. Itt<br />
pedig mi megrendelők vagyunk. A menetrendet én írom alá a bizottságnak a<br />
véleménye után.
Ezért nincs rajta mit vitatkozni, hogy ezt a pénzt ki kell fizetni, ahogy ki kell fizetni a<br />
veszteséget a Fürdőnél, ahogy ki kell fizetni a veszteséget a másik cégünknél, ha<br />
veszteséges lesz. Ez ugyanaz, mert biztosítanak számunkra egy szolgáltatást. És ezt<br />
a veszteséget ki kell fizetni. Ebben a dologba nem érdekes, hogy ki a tulajdonos. Mi<br />
vásárolunk egy szolgáltatást. Itt az a kérdés, hogy a veszteséget most hogy fizetjük<br />
ki? Kifizetjük-e vagyonnal? Vagy kifizetjük készpénzzel? Ez a kérdés. Ugyan én azt<br />
próbáltam feszegetni, hogy ha 190 helyett készpénzt adunk, akkor mennyi az, amit el<br />
lehet fogadtatni? Ugye erre mondja Ignácz László hogy az 190 millió forint. Nyílván<br />
lehet ennél alacsonyabb árban is megállapodni, de azt gondolom, hogy az 100 millió<br />
forint körüli. Lehet, hogy ha holnap elmegy a tulajdonoshoz azt fogja mondani, hogy<br />
az önkormányzat ad még 100 millió forintot és ezt el fogja fogadni. És akkor ez<br />
rendbe van. Vagy? Végig járja ezt az utat. Ebbe most mit tudunk csinálni? Egy elvi<br />
döntést tudunk hozni. Nyílván a mai közgyűlés alapján nem lehet lejátszani ezt a<br />
dolgot. Hiszen azért ennek végig kell számolni illetékét, áfáját, nyilván nem kerülhet<br />
az önkormányzat és én se vagyok hajlandó megszavazni, hogy mi odaadunk 190<br />
millió forintot és utána még a 190-nek az áfáját még mi fizessük ki mondjuk 40 millió<br />
forintot. Ilyen elképzelhetetlen. De muszáj lenne megadnunk a cégnek ezt a hogy<br />
mondjam sanszot, hogy el tudjon menni a tulajdonoshoz ezzel a felhatalmazással,<br />
hogy az önkormányzat ehhez hozzájárul és nyilván a májusi közgyűlésre részletesen<br />
kidolgozzuk, hogy ezt hogy lehet megcsinálni. Ez így elképzelhető?<br />
Ignácz László:(Szabolcs Volán Zrt. vezérigazgatója) Nekem teljesen egyértelmű,<br />
hogy gazdaságilag ennek mi az útja-módja. Én ezt is megértem. Én azt tudom<br />
mondani, hogy a 2. pontban írt javaslat elfogadása esetén sincs semmiféle egyéb<br />
fizetési kötelezettsége az önkormányzatnak. Sem áfa, sem pedig a 2008. évi<br />
veszteség kiegyenlítésére semminemű igény nem támasztható és nem nyújtható be.<br />
Tehát szeretném mondani még azt is, hogy nem egészen Szabolcs Volán Zrt. és<br />
tulajdonosi döntés a veszteség kiegyenlítése, hanem ez egy 1191/69 EU. rendelet és<br />
a 2004. évi XXXIII. törvény valamint az Ártörvény együttes alkalmazásából<br />
következik és az a lényege, hogy amit megrendelnek, azt minden közszolgáltatásban<br />
annak az árát ki kell fizetni, ha veszteség van ki kell egyenlíteni.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Csak akkor ha új szempont van.<br />
Dr. Moskovits Károly:(képviselő) Akkor a következőt nem értem még mindig ebben<br />
a történetben. Ez a 190 millió forint ez kvázi én úgy fogalmazok, hogy működési<br />
költség, tehát üzemanyagár, bérköltségek, ez, az amaz. Ha mi egy épületet<br />
bevisszük, ebben az évben alapesetben nekünk ezt a 190 milliót ki kellene fizetni. De<br />
hogy ha mi az épületet adjuk oda és ezt nem fizetjük ki, akkor te miből fizeted utána<br />
a városra eső üzemanyagköltséget meg bérköltséget? Polgármester asszony, két<br />
vagy 3 órával ezelőtt kaptuk meg az anyagot, én úgy gondolom hogy ez egy elég<br />
nagy volumenű dolog, tehát ezeket a kérdéseket úgy gondolom, hogy meg lehet<br />
kérdezni.
Ebben neked igazad van, hogy ezt ki kell fizetni, és jártasabbak is vagytok ebben a<br />
dologban, de azért az ártarifával ha probléma keletkezik, akkor azért itt határidőt ad a<br />
megbízó részére is ez a szerződés, tehát azért azt is meglehet a mi oldalunkról is<br />
érteni, hogy 2-3 óra alatt igazából az ember ezt nem nagyon látja át. Van itt 60 napos<br />
határidő is sima felülvizsgálatnál, rendkívülinél meg 30+15. Ez igaz, hogy ki kell<br />
fizetni, de adott esetben, hogy ha ebbe a rendszerbe problémát érzékel a szolgáltató,<br />
akkor ezt időben jelezni kell, hogy ezzel megfelelően módosítani lehessen a<br />
dolgokat. Természetesen valahogyan fogunk dönteni, nekem nem ezzel van a<br />
problémám, az amit Dévényi képviselőtársam is felvetett, hogy jó, hogy ezt a döntést<br />
most meg fogjuk hozni, de az a folyamat ami itt látszik ebből a számokból, erre<br />
vonatozóan valamilyen stratégiai döntést kellene majd hozni 1-2-3 hónap múlva.<br />
Valamit ezen a területen döntenünk kell, mert rengeteg olyan megválaszolatlan<br />
kérdés van természetesen, amit nem fogunk tudni megbeszélni. De én úgy<br />
gondolom, hogy lehet látni egy tendenciát, de itt van az önkormányzati<br />
támogatásoknak az összege, évről-évre bontva, ez most a legmagasabb, amit most<br />
hoztatok be. Tehát azért mondom, hogy ezt végig kellene beszélni alternatívákkal.<br />
Köszönöm.<br />
Dr. Vinnai Győző:(képviselő) Egy gyors mondat, mert a Polgármester asszony tett<br />
egy javaslatot arra, hogy tudjuk jól, hogy kötelességünk ezt a veszteséget pótolni,<br />
hallottuk, hogy milyen szabályozás szerint. Valamilyen stratégiát meg kell találni,<br />
mert ennek nem lehet látni a végét. Laikusként azt tudnám támogatni személy<br />
szerint, mások nevében nem beszélek, hogy ezt a veszteséget akár úgy is<br />
kezelhetnénk, hiszen most toltunk be 137 millió forintot az úszásvásárlásba vagy<br />
szolgáltatás vásárlásba, hogy készpénzben nem, de 100 millió forint javaslat<br />
elhangzott Csabai Lászlóné részéről, azt tudnám támogatni, hiszen van lekötött<br />
kötvényünk. Tehát a likviditás is megmarad ebből a szempontból. És ez kötelező<br />
közszolgáltatás, amiben a veszteséget pótolni kell. Akkor meg azt tudom mondani,<br />
hogy teljesen komolytalan az ügy, hogy 1 perccel a közgyűlés előtt azt mondják<br />
amiről mint képviselő nem is tudtam, vagy ez van vagy nincs, erről dönteni kell. A<br />
szolgáltatást ki kell fizetni, így van. Csak mi ezzel most szembesültünk, hogy ezt a<br />
szolgáltatást ki kell fizetni, de én azt gondolom, hogy ingatlant semmiképpen sem<br />
adunk a Volán-nak. Nem akarom a Volánt bántani, az állami vállalatok helyzete miatt<br />
nem tudjuk, hogy mi kerül kalapács alá. Én azt mondom, hogy lehet, hogy<br />
korlátozottan forgalomképes, de én azt gondolom, akkor inkább ha ki kell fizetnünk<br />
akkor valamilyen megfelelő árban ahogy ezt Polgármester asszony mondta. Tudom<br />
támogatni, fizessük ki, ha van ilyen tartalékunk ebből. Könyvvizsgáló vizsgálja meg,<br />
elvi döntést hozhat a közgyűlés és utána már elő kell venni az egész Volán ügyét,<br />
nehogy úgy járjunk mint a BKV-val.<br />
Giba Tamás:(alpolgármester) Az a lényege, hogy pénz nélkül hozott az Igazgató úr<br />
egy megoldást, hogy nem kell zsebbe nyúlni, nem kell pénzt mozgósítanunk.<br />
Szerintem könnyíteni akart a helyzetünkön és mindenki a cselt keresi ebben a<br />
dologban. Én szerintem nincs benne semmi. Így van. Ezt mondtam az előbb, hogy<br />
így mulat egy igazi magyar úr, hogy akkor legyen 100 millió, mit számít, van itt a<br />
számlán, akkor adjuk oda és kész.
Ahelyett ott van egy terület amit semmi másra nem lehet használni. Ott vannak a<br />
szigetek, onnan indul a busz, odaérkezik vissza, a szolgáltatás ellátásához ugyanúgy<br />
használja a cég és zseniális ötletet talált ki vezérigazgató úr arra, hogy a ebből a<br />
nehéz szorult helyzetből szabaduljunk, ahogy én mondtam ezelőtt egy jó ½ órával.<br />
Egy órája sem tudunk belőle szabadulni. Tehát az idei éves üzleti tervet próbáljuk<br />
meg ezzel összerakni, és nem ússzuk meg azt, hogy végig gondoljuk azt, hogy<br />
adunk évente rendszeresen 100 milliós támogatást vagy szűkítünk a szolgáltatáson<br />
vagy mit teszünk. Ha azt mondjátok, hogy adjuk oda a több mint 100 millió forintot,<br />
akkor adjuk. Én megoldást szeretnék, egyedüli megoldást. Akkor azt mondjad, hogy<br />
tegyünk hozzá egy sereg biztosítékot, és akkor itt vannak a jogász kollegák és<br />
mindjárt mondják, hogy milyen biztosítékrendszert lehet hozzá feltenni. Ezelőtt<br />
amikor arról beszéltem, hogy valami visszavásárlási jogosítványt vagy bármit ki lehet<br />
kötni, akkor elkezdtek itt velem humorizálni.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Akkor álljunk meg egy pillanatra! Két döntést tudok<br />
elképzelni, azt, hogy 190 millió forintot mi készpénzbe kifizetünk ez elképzelhetetlen<br />
számomra. Ez elképzelhetetlen számomra. Az elvileg elképzelhető, hogy a 20 millió<br />
forintot kiegészítjük 100 millió forintra, ez 80 millió forint. Azt kell tudni, hogy ezt a<br />
kötvényből nem lehet kifizetni, mert működési költséget kötvényből nem lehet<br />
kifizetni, csak fejlesztésit. Ez azt jelenti, hogy csak a működési költségből vehető el<br />
ez a pénz. Nagyon egyértelmű voltam, hogy miből lehet elvenni. Abból, amit<br />
tartalékba tettünk, amiből még szeretnénk néhány utat megcsinálni. Teljesen tisztán<br />
és egyértelműen kell látni, mert másból nem tudjuk elvenni ezt a pénzt. De van ez az<br />
alternatíva, elmehet Ignácz László holnap ezzel az alternatívával, vagy elfogadják<br />
vagy nem fogadják el. Mert a teljes veszteséget nem elégíti ki, de segít valamit a<br />
Volánnak a helyzetén. Vagy megy a másik oldal, amikor azt mondja, hogy egyébként<br />
22.000 forint /m 2 az ár amivel ők számoltak a Petőfi téren, nem olyan rossz adat a<br />
22.000 forint /m 2 egyébként forgalomképtelen ingatlan esetén. Vagy van ez a<br />
variáció, amit szintén nem tud lebonyolítani ebben a dologban csak az elvi döntést<br />
hozza meg, hogy az önkormányzat hajlandó egy ilyen elvi döntésre is. És<br />
természetesen a végső megállapodásnál körbe lehet bástyázni, hogy nem akarjuk<br />
privatizálni ezt a dolgot. Azt kell tudni, hogy ha privatizálják a céget, akkor<br />
természetesen mi abból pénzt kapunk, mert belterületi földünk van. Az teljesen<br />
természetes, ha egyáltalán pénzt adnak a Volán privatizációért, egy veszteséges<br />
Volán privatizációjáért. Meg fogom mind a kettőt szavaztatni. Tessék Dévényi József<br />
Dévényi József:(képviselő) Úgy gondolom, hogy odáig el tudunk végül is menni,<br />
hogy nem könnyen, de elvileg azt mondjuk, hogy járható ez az út, de a jogi<br />
garanciákat ki kell dolgozni. Meg kell nézni az elidegenítési és terhelési tilalmat. Meg<br />
kell nézni, hogy jelzálog bejegyzéssel tudjuk odaadni az ingatlant, mert ezeket a<br />
félelmeinket, amik itt elhangzottak ezeket továbbra is fenntartjuk. És továbbra sem<br />
kaptunk választ, hogy hogyan lesz tovább. Meg kell nézni, hogy tudjuk-e kiterjeszteni<br />
a versenyt ezen a területen? Mit enged meg a szerződés.
Csabai Lászlóné:(polgármester) Hány vonalat hirdettek meg, hány jelentkező volt<br />
rá? Ne haragudj de olyan víziókat mondtok. Gyere velem el este, én járok ki<br />
Mandára, Felsősimára, Kálmánházára, gyere el velem, hárman ülnek a buszon, ki az<br />
a bolond aki megvesz egy ilyen vonalat? De természetesen a képviselő ragaszkodik<br />
hozzá, hogy legyen, mert a maga szempontjából igaza van. Kistelekiszőlőbe<br />
bevisszük a buszt a Folyóka utcára meg a Palánta utcára. Mitől gazdaságos ez a<br />
vonal? Olyanokat mondtok, amit nem is értek. És ha privatizálva lesz a Volán nem<br />
fogjuk engedni, hogy ott, a mi tulajdonunkba levő ingatlanra menjen a busz. Majd<br />
fogok érte pénzt kérni a privatizált cégtől. Ki fog majd adni érte pénzt? Mire másra?<br />
Mire használná másra? Golfpályának fogja használni, arra használja, amire én<br />
engedem, már nem én, hanem az önkormányzat. Tudja másra használni? Fog rajta<br />
házat építeni. Ki engedi meg, hogy házat építsen rá? Nem az önkormányzat engedi<br />
meg, hogy mi legyen ott?<br />
Giba Tamás:(alpolgármester) Az is egy biztosíték rendszer, hogy módosítsuk a<br />
szabályozási tervet zöldterületnek. Kész, nem tud vele semmit kezdeni.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Azért mondom, minden a mi kezünkbe van<br />
ezenkívül. A második alternatívát fogom feltenni. Jegyző úr.<br />
Dr. Szemán Sándor:(jegyző) A késői órára tekintettel nagyon rövid időre szeretném<br />
a közgyűlés figyelmét kérni. Én mindenkivel egyetértek, aki azt mondja, hogy ilyen<br />
súlyos döntést nehéz meghozni ennyi előkészítő anyagból. De szeretném egy picit<br />
megnyugtatni a testületet. Ha a képviselő-testület elvi döntést hoz, azzal egy<br />
bizonyos kereteket fogalmaz meg. Elvi döntés alapján sem a polgármester, sem az<br />
alpolgármesterek nem írhatnak alá szerződést. Az elvi döntés bármikor módosítható,<br />
visszavonható. De ez az elvi döntés elégséges a Volán Zártkörű Részvénytársaság<br />
vezetőinek arra, hogy ők ezzel tovább tudjanak haladni és elkészítsék a 2008. évre<br />
vonatkozó üzleti tervüket. Ezért én a következőt javaslom. Polgármester asszony ha<br />
jól értettem a 2. alternatívát fogja először szavaztatni. A 2. alternatívánál azt<br />
szavaztassa meg, és megpróbálom összefoglalni, ami szerintünk szükségesebb. Ezt,<br />
az itt meghatározott helyrajzi számú autóbusz pályaudvar megnevezésű ingatlant<br />
adja az önkormányzat a Szabolcs Volán tulajdonába funkciómegkötéssel zártkörű<br />
részvénytárgyalást követően, visszavásárlási jog kikötésével, felértékelést,<br />
vagyonértékelést követően, de minimum 190 millió forint értékben. Én azt hiszem,<br />
hogy ezzel minden lényeges követelményt megfogalmaztam. Ezzel úgy gondolom,<br />
hogy a Volán Részvénytársaság tud tovább dolgozni, a közgyűlés pedig ezt a<br />
döntését köteles felülvizsgálni és konkréttá tenni a május 26-i közgyűlésen.<br />
Köszönöm szépen.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Szavazzunk, de megkérdezem a másik felet.
Igáncz László:(Szabolcs Volán Zrt. vezérigazgatója) Ezzel csak egy probléma van.<br />
A Szabolcs Volánnak ahogy látjuk a teljesítményeket 190 millió forint hiányzik, hogy<br />
a költségeinket lefedje. Nekünk ez az összeg, illetve ennek az összegnek megfelelő<br />
vagyontest, vagyoni érték kell. Olyan elvi megoldás, hogy adunk valamit ami legalább<br />
ennyi, de majd felértékeljük és nem tudjuk, hogy mennyi, azt nem tudom tervesíteni<br />
és nekünk nem kell több, kevesebbet meg nem tudunk elfogadni. Nekünk ennyi kell,<br />
hogy ezt miként azt nem tudom megmondani, hogy készpénzben, vagy miként Az<br />
egy jó ötlet, hogy funkciómegkötéssel, akár visszavásárlási garanciával, de<br />
tulajdonban ilyen érték. Vagy pedig készpénz. Tehát mi nem kérünk többet,<br />
kevesebbet meg nincs módunk elfogadni.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Mindjárt szavazunk. Nagyon fontos a döntés,<br />
rászánom az időm.<br />
Dr. Hajzer László:(képviselő) Egyetlen kérdés. Ignácz László becsületszaván kívül<br />
mi a garancia, hogy ez a 190 millió forint veszteség ez a helyi járatok vesztesége?<br />
Ebben nincs helyközi járat, legalább egy könyvvizsgálónk vizsgálja már meg azt,<br />
legalább írjunk már arra valamit.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Benne vagyunk a felügyelő bizottságba és<br />
pontosan látjuk az elszámolást. Egyébként a tarifa megállapodásnál behozta ezt az<br />
elszámolást. Miért gondolod, hogy neki érdeke az önkormányzatra testálni? Neki<br />
inkább a másik az érdeke. Szavaztatok. Kérem aki azzal a megoldással egyetért amit<br />
a Jegyző úr mondott azzal módosítással, hogy nem a felértékelésről beszélünk,<br />
hanem minimum 190 millió forint értékről, szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Dr. Szemán Sándor:(jegyző) Tisztelt Közgyűlés! Úgy gondolom, hogy ha csak ez a<br />
probléma, akkor arra két megoldás is létezik. Amennyiben az ingatlan<br />
nyilvántartásilag osztható, akkor 190 millió forint értékű felértékelt részét adja el az<br />
önkormányzat. Amennyiben pedig ha nem osztható meg, akkor osztatlan közös<br />
tulajdonban részesül ilyen módon. Mind a kettő jogilag járható, így módosuljon a<br />
dolog és akkor utána ez az elvi döntés teljesen korrekt.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Igen ez a jó, mind a kettő jó. Jegyző úr szépen<br />
összefoglalta.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Akkor kérem aki így kiegészítve, ezzel a variációval<br />
egyetért szíveskedjen igennel szavazni.<br />
Szavazáskor jelen volt 34 képviselő.<br />
A Közgyűlés 22 szavazattal, 5 ellenszavazattal és 7 tartózkodással meghozta az<br />
alábbi határozatot.
140/2008.(IV.28.) számú<br />
h a t á r o z a t<br />
a Szabolcs Volán Zrt. 2008. évi üzleti tervének részét képező Nyíregyháza helyi<br />
tömegközlekedésének biztosításával összefüggő veszteségének<br />
kiegyenlítésére tett intézkedéséről<br />
A Közgyűlés<br />
a Szabolcs Volán Zrt. 2008. évi üzleti tervének részét képező Nyíregyháza helyi<br />
tömegközlekedésének biztosításával összefüggő veszteségének kiegyenlítésére az<br />
alábbi elvi döntést hozza:<br />
1.) a Nyíregyháza 6702/5 hrsz-ú, 8944 m 2 alapterületű, autóbusz-pályaudvar<br />
megnevezésű ingatlan 190 millió forint értékű részét a Szabolcs Volán Zrt.<br />
tulajdonába adja, zártkörű versenytárgyalást követően, adásvételi szerződés<br />
alapján, funkciómegkötéssel és visszavásárlási jog kikötésével. Amennyiben a<br />
szabályozási terv szerint az ingatlan megosztható, úgy a vagyonértékelés<br />
alapján a 190 millió forint értékű ingatlanrészt adja az önkormányzat a<br />
Szabolcs Volán Zrt tulajdonába, ha nem osztható meg, úgy a Szabolcs Volán<br />
Zrt az osztatlan közös tulajdonból részesül 190 millió forint értéknek megfelelő<br />
arányban.<br />
2.) az 1) pontban meghatározattak alapján, a soron következő Közgyűlésre a<br />
konkrét döntést elő kell készíteni.<br />
Felelős: Dr. Freidinger Renáta, Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Iroda<br />
vezetője<br />
Határidő: 2008. május 16.<br />
Csabai Lászlóné:(polgármester) Köszönöm szépen, zárt üléssel folytatjuk a munkát.<br />
(A zárt ülésről külön jegyzőkönyv készül)<br />
k. m. f.<br />
Csabai Lászlóné<br />
polgármester<br />
Dr. Szemán Sándor<br />
jegyző