napant - SACR
napant - SACR
napant - SACR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Leg...<br />
A Ďumbier északi oldala<br />
A Déményfalvi-cseppkőbarlang (Demänovská jaskyňa slobody)<br />
A Chopok északi oldalán a Jasná - Luková síközpont<br />
Területét tekintve az Alacsony-Tátra Szlovákia<br />
legnagyobb hegysége<br />
Legmagasabb csúcsa a Gyömbér (Ďumbier),<br />
amelynek tengerszint feletti magassága<br />
2043 méter<br />
Leghosszabb völgye a Vajszkói-völgy<br />
(Vajskovská dolina), amely a hegység déli<br />
oldalán húzódik<br />
Leglátogatottabb barlangja a Déményvölgyben<br />
(Demänovská dolina) fekvő Déményfalvicseppkőbarlang<br />
(Demänovská jaskyňa<br />
slobody)<br />
Az Alacsony-Tátrai Nemzeti Park területének<br />
70 százalékát erdők borítják<br />
Az Alacsony-Tátra (Nízke Tatry) Szlovákia második leglátogatottabb<br />
hegysége. Gazdag erdőségeinek és érclelőhelyeinek<br />
köszönhetően már nagyon régóta keresett kerületnek számít. Korabeli<br />
híradásokból tudjuk, hogy ezen a területen már a középkorban<br />
nemesfém- és színesfém-bányászat folyt. A 11. században ezüstérc<br />
fejtése során olyan gazdag rézérclelőhelyre bukkantak itt, hogy az<br />
ezüst értékét vesztette. A nagyarányú ásványi nyersanyagtermelés<br />
főként Ó-hegy (Staré Hory) és Úr-völgy (Špania Dolina) környékén,<br />
Magurkában és Dúbravában, valamint Királybocán (Vyšná Boca) és<br />
Szentivánbocán (Nižná Boca) összpontosult. Elsősorban rezet,<br />
antimont, aranyat, ezüstöt és ólmot bányásztak. Magurkában, ahol<br />
a magas aranytartalmú szilíciumtelérekben az arany rögöcskék és<br />
erezések formájában fordult elő, 1917-ben egy 7,5 kilogrammos<br />
aranyrögre bukkantak. A környék híres bányászati múltjára ma már<br />
www.nizketatry.sk<br />
2–3 oldal
Óhegy község (Špania Dolina)<br />
csupán a német telepesek jellegzetes faházai emlékeztetnek,<br />
valamint az erdei utak, amelyeken az ércet a hámorokba és hutákba<br />
szállították. Az Úr-völgyben máig megtalálhatók a maradványai annak<br />
a vízvezetéknek, amely a Prašivá hegy aljáról, 15 kilométer<br />
távolságból vezette a vizet erre a területre.<br />
Az idegenforgalom érdeklődése a vidék iránt a Déményfalvi<br />
barlangok (Demänovské jaskyne) felfedezésével és azok<br />
nagyközönség előtti megnyitásával függ össze. Az Alacsony-Tátra<br />
természeti szépségeit a turisták tömeges arányban csak a 20. század<br />
második felében kezdték felfedezni, amikor a Chopok északi és déli<br />
lejtőjén drótkötélpálya épült. A hegycsúcs lábánál fekvő völgyekben<br />
épült fel a nemzeti park két legnagyobb síközpontja – északon<br />
a Demänovská dolina – Jasná, a déli oldalon pedig a Trangoška<br />
–Srdiečko–Kosodrevina.<br />
Bratislava<br />
A Brankói vízesés 55 méter szintkülönbségű<br />
ALACSONY-TÁTRA
Hegycsúcsok<br />
Záhradky síközpont a Chopok északi részén<br />
A Kosodrevina hegyi<br />
szálló a Chopok déli részén<br />
Az Alacsony-Tátra vonulata Szlovákia középső részén, nyugatkeleti<br />
irányban húzódik. Főgerince csaknem 100 kilométer<br />
hosszúságú, ormai 1500-2000 méteres magasságig emelkednek.<br />
Három alacsony-tátrai csúcs magasodik túl ezen a felső határon –<br />
a Gyömbér (Ďumbier – 2043 m), a Štiavnica (2025 m) és a<br />
Chopok (2023 m), további 18 hegycsúcs meghaladja az 1800<br />
méteres magasságot, 27 pedig az 1700 méteres magasságot.<br />
A hegységet völgyek szegélyezik, és két bő vizű folyó, a Vág (Váh)<br />
és a Garam (Hron) vize mossa. Északon az Alacsony-Tátra<br />
a széles Tátraalji katlanban (Podtatranská kotlina), délen a<br />
Felsőgarami-völgyben (Horehronské podolie) folytatódik. Nyugaton<br />
a Nagy-Fátra (Veľká Fatra) hegységgel szomszédos, keleten pedig<br />
a Szlovák Paradicsom (Slovenský raj) karsztos fennsíkjaival. Az<br />
Alacsony-Tátra területének háromnegyed részét erdők borítják.<br />
Az alacsonyabban fekvő vegetációs övezetekben az erdők<br />
vegyesek, a magasabb övezetekben erdei és törpefenyők nőnek,<br />
és alpesi jellegű ormokban csúcsosodnak ki.<br />
Az Alacsony-Tátra legmagasabb csúcsa a Gyömbér (Ďumbier –<br />
2043 m), ez a hatalmas, alpesi jellegű masszívum, amelyről a hegyvonulat<br />
északi része is a nevét kapta: a Gyömbér-Tátra (Ďumbierske<br />
Tatry) az Alacsony-Tátra magasabb és tagoltabb részét képezi.<br />
A méltóségteljes Király-hegy (Kráľova hoľa – 1946 m) uralja<br />
a keleti részt, a Király-hegyi-Tátrát (Kráľovohoľské Tatry). A határt az<br />
Ördöglakodalma-hágó (Čertovica – 1233 m) alkotja közöttük.<br />
A környező tájra több hegycsúcsról nyílik gyönyörű, varázslatos kilátás.<br />
A Gyömbér csúcsáról Közép- és Észak-Szlovákia valamennyi<br />
hegysége belátható. Falai 500 méter magasak, szakadékai a Bisztravölgy<br />
(Bystrá dolina) és a Ludár-völgy (Ludárova dolina) gleccserkatlanaiba<br />
torkollnak. Enyhébb déli lejtőjét gránittömbök alkotják.<br />
A Gyömbér alatt húzódó völgyekben hajdan színesfém- és nemesfémlelőhelyek<br />
voltak. Lejtőin, a Gyömbér és a Kralicska (Kralička) közötti<br />
hegynyeregben a II. világháború idején, 1944-ben harcok folytak.<br />
Erre a történelmi eseményre emlékeztet az elesett partizánok emlékére<br />
állított emlékmű a Milan Rastislav Štefánik menedékház közelében.<br />
4–5 oldal
A Király-hegy (Kráľova hoľa) az Alacsony-Tátra keleti bérce<br />
A menedékház 1924-ben épült a Gyömbér csúcsának közelében,<br />
1728 méteres magasságban, s az év valamennyi napján szállás- és<br />
étkezési lehetőséget kínál.<br />
Az Alacsony-Tátra harmadik legmagasabb orma a Chopok<br />
(2023 m). Lejtői főként a síelők körében közkedveltek, de elegendő<br />
sportolási lehetőséget nyújt a nyári hónapokban is. Északról Lukóból<br />
(Luková) közelíthető meg, ahová a Déményfalvi-völgyből a Koliesko<br />
menedékháztól kötélpálya vezet. Délről a Kosodrevina menedékháztól<br />
érhető el, amelyhez a Bisztra-völgyből (Bystrá dolina) a Srdiečko<br />
szálló elől indul ülőlift. A Chopok csúcsának megerőltető megmászása<br />
után jutalomként a környék csodálatos panorámája tárul a túrázók<br />
elé. Frissítővel az egész évben működő, a csúcs közelében épült Kőmenedékház<br />
(Kamenná chata) szolgál, ahol szükség esetén szálláslehetőséget<br />
is biztosítanak. Ez Szlovákia legmagasabban fekvő<br />
menedékháza, 2000 méteres tengerszint feletti magasságban áll.<br />
A Déményfalvi-völgyből, Lukóból a drótkötélpálya felső állomásától<br />
közelíthető meg. A Kő-menedékház (Kamenná chata pod Chopkom)<br />
jó szolgálatot tesz azoknak, akik hegyi túrára indulnak az Alacsony-<br />
Tátrában. A Chopok csúcsának közelében meteorológiai állomás és<br />
adóvevő-állomás működik.<br />
A legendákkal, mondákkal övezett, népdalokban megénekelt Királyhegy<br />
(Kráľova hoľa – 1946 m) a Chopok után a hegység második<br />
leglátogatottabb, gyephavas csúcsa. Azok elé, akik felküzdik magukat<br />
az ormára, a Murányi-fennsík (Muránska planina) és a Szlovák<br />
Paradicsom (Slovenský raj) csodálatos panorámája tárul, észak felé<br />
pillantva pedig a Magas-Tátra (Vysoké Tatry) és a Nyugati-Tátra<br />
(Západné Tatry) hegyeiben gyönyörködhetnek. Ez az óriási, kiterjedt<br />
gyephavas az Alacsony-Tátra ún. Király-hegyi részének a legmagasabb<br />
csúcsa. Déli lejtőjét kis völgyek tagolják, míg az északi oldalán<br />
hosszú, erdő borította gerincek húzódnak. A magas-tátrai Krivánnal<br />
(Kriváň) együtt a szlovákság nemzeti szimbólumai közé tartozik.<br />
Hegyormának évente több száz turista vág neki. 1960-ban a csúcson<br />
televízió-adóállomást építettek, ennek épületében székel az Alacsony-<br />
Tátrai Hegyi Mentőszolgálat is.<br />
Királyboca (Vyšná Boca) az Ördöglakodalma-hágó alatt<br />
ALACSONY-TÁTRA
A Király-hegy orma (Kráľova hoľa)<br />
jó startolási lehetőséget kínál<br />
Éghajlati<br />
viszonyok<br />
Anemzeti park területe, tekintettel a nagy szintkülönbségekre,<br />
öt vegetációs övezetre osztódik. A hegygerincek klímája zord,<br />
az átlaghőmérséklet januárban -9 C, júliusban 7-11,5 C. Az<br />
alacsonyabban fekvő hegyi völgyek átlaghőmérséklete nyáron eléri<br />
a 16 C-fokot. A téli sportok szempontjából a leghosszabb ideig<br />
a Chopok lejtői használhatók, ahol átlagosan az év 130 napján van<br />
hótakaró. Nagy veszélyt jelentenek azonban a csúcsok meredekebb<br />
lejtőiről lezúduló lavinák. A hótakaró áprilisban és májusban már<br />
megállapodottabb, ebben az időszakban élményszámba menő<br />
síelést nyújtanak a Chopok lejtői. Az Alacsony-Tátrában nyáron<br />
változékony az időjárás. Gyakran fordulnak elő helyi viharok,<br />
amelyek azonban olyan gyorsan elvonulnak, amilyen gyorsan<br />
érkeznek. Gyalogtúrára augusztus és szeptember a legalkalmasabb,<br />
ilyenkor az időjárás állandóbb, szárazabb.<br />
A sport- és turisztikai lehetőségek közül az Alacsony-Tátra lejtői<br />
és völgyei főként a lesikláshoz, a sífutáshoz, a gyalogtúrához,<br />
a kerékpártúrához, a hegymászáshoz, a sziklamászáshoz és a<br />
siklóernyőzéshez (paragliding) nyújtanak kiváló feltételeket.<br />
Leglátogatottabb síközpontjai Jasná és Donovaly.<br />
6-7 oldal
A szlovákiai folyók<br />
forrásánál<br />
Az Alacsony-Tátra területén pótolhatatlan vízforrások erednek. A<br />
Király-hegy lejtőjén négy nagy folyó forrása ered: a Fekete-Vág<br />
(Čierny Váh), a Garam (Hron), a Hernád (Hornád) és a Gölnic<br />
(Hnilec), ezért a Király-hegyet „Szlovákia fedelének“ is nevezik. Az<br />
erek, csermelyek, patakok vizét két folyó gyűjti össze, a hegység<br />
északi oldalán Szlovákia leghosszabb folyója, a Vág, a déli oldalon<br />
a Garam, keleten pedig a Gölnic „segít be“. A folyó forrásvidékén,<br />
a Király-hegy lejtőjén zúdul le a Martalúska lépcsőzetes vízesés.<br />
Hasonló egyedülálló természeti jelenség, 30 méter magas<br />
lépcsőzetes vízesés dübörög az Alacsony-Tátra déli lejtőinek<br />
egyik leghosszabb völgyében, a Vajszkói-völgyben (Vajskovská<br />
dolina). A Vajszkói-patakon felújították a faúsztatásra szolgáló<br />
eredeti szerkezetet is.<br />
Jó néhány folyó a földfelszín alatt folytatja útját a karsztvidéken<br />
keresztül, majd főként a Déményfalvi- és a Szentiváni-völgyben<br />
(Jánska dolina) bukkannak fel újra. Az ivóvízforrásokon kívül számos<br />
ásványvízforrás is fakad a környéken. Koritnyicafürdőn (Korytnica) és<br />
Szentivánban (Liptovský Ján) gyógyfürdők is létesültek. Jóízű és frissítő<br />
források fakadnak Mosód (Moštenica), Hédel (Hiadel), Jecenye<br />
(Jasenie), Vámos (Mýto pod Ďumbierom), Jarabó (Jarabá),<br />
Benesháza (Beňuš), Vacok (Bacúch), Lúzsna (Liptovská Lužná),<br />
Nemesludrova (Ludrová), Nagyselmec (Liptovská Štiavnica),<br />
Liptovské Sliače, Királyboca (Vyšná Boca) és Maluzsina (Malužiná)<br />
közelében is. A Magas-Tátrával ellentétben az Alacsony-Tátra<br />
természetes tavakban nem túl gazdag. Kivételt képez a Déményfalvivölgyben,<br />
1113 méter tengerszint feletti magasságban fekvő Verbicitó<br />
(Vrbické pleso), amelynek területe 6,2 hektár. A fenyőerdők övezte<br />
Koritnyicafürdő, amely Oszada (Liptovská Osada) község része,<br />
a legmagasabban fekvő szlovákiai gyógyfürdő (825 m).<br />
Gyógyforrásai 850 méteres tengerszint feletti<br />
magasságban fakadnak. Gipsz-, vas- és széndioxid-tartalmú<br />
gyógyvizét a csehországi Karlovy Vary és a franciaországi<br />
Vichy vizéhez hasonlítják. Ivókúraként és ülőfürdőként<br />
hatásos a gyomor-, bél- és májbetegségek gyógyításában.<br />
Koritnyicafürdő gyógyvize már 1873-ban aranyérmet nyert<br />
a bécsi világkiállításon, 1904-ben pedig ezüstérmet az<br />
USA-beli Saint Louisban. A jellegzetes, savanykás ízű<br />
koritnyicafürdői gyógyvizet a mai napig palackozzák és<br />
kereskedelmi hálózatban árusítják.<br />
A Verbici-tó (Vrbické pleso)<br />
www.nizketatry.sk, www.airports.sk, www.airportsliac.sk<br />
ALACSONY-TÁTRA
Mély<br />
völgyekben<br />
Golfpálya Tálén<br />
Vízitúra a Vág folyón<br />
Az Alacsony-Tátra leglátogatottabb völgye a 15 km hosszú<br />
Déményfalvi-völgy (Demänovská dolina). Alsó részét<br />
mészkőbe vájt kanyon képezi, felső részét gránitkő, számos kisebb<br />
völggyel. Hajdan favágók és pásztorok éltek itt, akik a 18. és 19.<br />
században pásztorszállást (salaš), pásztorkalyibákat és fakunyhókat<br />
építettek. Az idegenforgalom számára a völgy a Déményfalvicseppkőbarlang<br />
felfedezése után, illetve a Jasnáról a Chopokra<br />
vezető kötélpálya felépítése után vált vonzóvá. A turisták egész évben<br />
szívesen látogatják a Déményfalvi-völgyet. Szállóinak, panzióinak,<br />
menedékházainak szálláskapacitása együttesen több mint 2000 fő.<br />
Nyáron ideális feltételeket kínál a gyalogtúrázóknak. A völgyben<br />
különböző nehézségi fokú, jelzett turistaösvényeken lehet túrázni (teljes<br />
hosszuk az Alacsony-Tátra északi lejtőin eléri az 515 kilométert).<br />
Az extrém sportok kedvelői a Jasná síközpontban (1102 m), a<br />
Déményfalvi-völgy felső részében a a siklóernyőzésnek hódolhatnak,<br />
a Machnatá hegynyereg (1450 m) környékén meghódíthatják<br />
a 20-40 méter magas mészkősziklafalakat, a Vág 12 km hosszú<br />
szakaszán kipróbálhatják a vadvízi evezést (rafting), vagy a<br />
víziszlalomot a Liptószentmiklóson felépített mesterséges csatornán.<br />
Csaknem 140 kilométert lehet hegyi kerékpáron kerekezni akár a<br />
Liptói-víztároló (Liptovská Mara) körül, akár a vidék dombos terepének<br />
jó minőségű aszfaltútjain és hegyi útjain. A Liptószentmiklóstól<br />
(Liptovský Mikuláš) 5 km-re fekvő Jalovecben lovarda működik.<br />
A tapasztalt lovasok akadálypályán lovagolhatnak, vagy akár<br />
a szabad természetbe kirándulhatnak nyeregháton, egészen 2000<br />
méter magasba. A kevésbé rátermettek valamennyi sportágban<br />
tapasztalt oktatók segítségét vehetik igénybe.<br />
Télen Jasná a leglátogatottabb szlovákiai síközpontok közé tartozik.<br />
Kiváló feltételek vannak itt a kezdő és haladó síelők számára<br />
egyaránt. A sípályák hosszúsága együttesen 28 km, 18 lesiklópálya<br />
rendszeresen karbantartott, 11 km-es szakaszon hóágyúkkal tartják<br />
karban, és 1,5 km-es szakasza kivilágított, így éjszakai síelésre<br />
is alkalmas. A síközpont több lesiklópályáját élsport használatára is<br />
lehetővé tették. Folytak itt a Világkupa, az Európa Kupa és a Téli<br />
www.jasna.sk<br />
www.tatralandia.sk<br />
www.aquacity.sk<br />
www.besenova.sk<br />
8–9 oldal
Az Aquapark Tatralandia Liptovský Mikuláš mellett<br />
Universiade versenyei is. Hasonlóan karbantartottak a sífutópályák és<br />
a sziklamászásra kijelölt terepek. A snowboardozók és a freestyle<br />
síelők számára újonnan megnyitott snowpark a legmodernebbek<br />
közé tartozik 12 fémakadályával, közepes nagyságú ugrósáncaival,<br />
sífelvonójával és kabinos kötélpályájával. Záhradky<br />
üdülőközpontban telente 7,5 méter magas jégtornyot építenek. Az<br />
Alacsony-Tátrai Hegyi Mentőszolgálat északi részlegével és<br />
szakképzett hegyi oktatókkal együttműködve a Jasná üdülőközpont<br />
lavina-, sziklamászó és hegymászótanfolyamokat is szervez az<br />
érdeklődők számára.<br />
Chopok észak – Záhradky (1025 m)<br />
6 személyes és 2 személyes ülőfelvonó, négy sífelvonó<br />
Chopok észak – Jasná Luková (1234 m)<br />
4 személyes ülőfelvonó, két sífelvonó<br />
Chopok észak – Otupné (1142 m)<br />
egy fülkés kötélpálya, 4 személyes ülőfelvonó, öt sífelvonó<br />
Chopok észak – Luková (1670 m)<br />
két ülőfelvonó, egy sífelvonó<br />
A karsztos Szentiváni-völgyben (Jánska dolina) fekszik Szentiván<br />
(Liptovský Ján – 634 m) gyógyfürdő. A falut már a 13. században<br />
említik okiratok. Keresztelő Szent Jánosról elnevezett gótikus<br />
temploma 1380-ból származik, emellett a régebbi időkből több mint<br />
20 nemesi kúria és kastély, valamint számos fából épült,<br />
hagyományos parasztház is fennmaradt. Szállodák, panziók és<br />
üdülők állnak a vendégek rendelkezésére. 2000-ben Szentivánt<br />
Szlovákia klímafürdői közé sorolták be. Gipsz-, kén- és<br />
széndioxidtartalmú termálvizét már nagyon régóta használják ideg-,<br />
mozgásszervi és női betegségek gyógyítására. Az újabb vizsgálatok<br />
további két forrás gyógyhatását is bebizonyították, ezek vizét a Máj<br />
üdülő fedett medencéjébe, valamint a falu feletti erdő szélén épült<br />
• Déményfalvi Hegyi Mentőszolgálat (Horská záchranná<br />
služba Demänovská dolina), Jasná üdülőközpont,<br />
tel.: 00421/44/5591678, 00421/903/624070<br />
nyári gyógyfürdő medencéibe vezetik. A környék gazdag<br />
föld alatti gyógyforrástartalékait bizonyítja, hogy<br />
Szentivántól csupán néhány kilométerre épült fel Szlovákia<br />
három legkorszerűbb aquaparkja – a besenyőfalvi<br />
(Bešeňová) Termálpark, a poprádi Aquacity és a<br />
liptószentmiklósi Tatralandia, melyeket egész év folyamán<br />
gyógyforrások vizével üzemeltetnek. A szabadidő kellemes<br />
és aktív eltöltéséhez a környék további lehetőségeket is<br />
kínál a gyalogtúrázóknak, a kerékpárosoknak és a<br />
gépjárművön érkezők számára egyaránt. A Rózsahegy<br />
(Ružomberok) közelében fekvő Vlkolínec községben<br />
hagyományos parasztházak egyedülálló együttese maradt<br />
fenn. 1993-ban Vlkolínec mintegy 40 parasztházából álló,<br />
műemlékké nyilvánított települését felvették az UNESCO<br />
Világörökség-listájára. A Vág (Váh) folyón épült 45 méter<br />
magas gát felépítésével jött létre a 21,6 négyzetkilométer<br />
alapterületű Liptói-víztároló (Liptovská Mara). Víztükre alatt<br />
8 liptói falu tűnt el. Több régi parasztházat és értékesebb<br />
építményt a falvak elárasztása előtt szétszedtek, majd újból<br />
felépítettek a közelben fekvő Pribylina községben kialakított<br />
falumúzeumban (Múzeum liptovskej dediny). Az 1774-ből<br />
származó, 5000 evangélikus hívőnek készült értékes<br />
templomot, amely a később elárasztott Paludza községben<br />
állt, Liptószentkeresztre (Svätý Kríž) szállították, ahol újra<br />
eredeti küldetését tölti be. A Liptói-víztároló közelében<br />
található Havránok szabadtéri régészeti múzeumában<br />
egykori kelta erődítmény maradványait szemlélhetik meg a<br />
látogatók. Keleti irányba folytatva az utat, a tátrai nemzeti<br />
parkok gyűrűjében érdemes megállni Liptóújvárban<br />
(Liptovský Hrádok). A település 1796-ban alapított erdészeti<br />
iskolájával írta be a nevét az évkönyvekbe, ez volt a<br />
történelmi Magyarország első ilyen jellegű oktatási<br />
intézménye. A város büszkeségei közé tartozik 200<br />
éves, védett hársfasora, valamint arborétuma, melyben<br />
www.nizketatry.sk, www.airports.sk, www.airportsliac.sk<br />
ALACSONY-TÁTRA
Kutyafogathajtó világbajnokság Donovalyn<br />
Régi szánkók versenye<br />
Turecká hegyifaluban<br />
719 különleges fafajta nő. Akik nyáron látogatnak Szlovákiába, ne<br />
mulasszák el a Király-hegy alatt fekvő jellegzetes szlovák községben,<br />
Teplicska-Királyhegyfaluban (Liptovská Teplička) augusztus elején<br />
zajló folklórfesztivált. A hegyi falu érdekességei közé tartoznak<br />
burgonyatárolásra használt földpincéi, valamint a környékét tarkító<br />
mezők és legelők keskeny sávjai.<br />
Az Alacsony-Tátra déli völgyei közül idegenforgalmi szempontból<br />
a Bisztra-völgy (Bystrá dolina) jelentős. Kiindulópontja a Sebesér<br />
(Bystrá) nevű hegyifalu. Hajdan bányászközség volt, mára<br />
üdülőhellyé vált. Sebesérből eljuthatunk a Bisztra-barlanghoz<br />
(Bystrianska jaskyňa), továbbá a népszerű turistaközpontba, Táléba<br />
és a Bisztra-völgybe. Tále (700 m) a nevét a rétek széles sávjáról<br />
kapta, amelyek a mai turistaközpont felett húzódnak. Földrajzi fekvése<br />
a téli és nyári sportoknak egyaránt kedvez. A közelben 18 lyukú<br />
golfpálya, teniszpályák, ló- és pónifarm, valamint strand található. Tále<br />
remek kiindulópont azoknak, akik a Chopok vagy a Gyömbér csúcsát<br />
akarják megmászni. A két hegycsúcs a Trangoška (1120 m)<br />
menedékház vagy a Srdiečko (1216 m) hegyiszállótól közelíthető<br />
meg, ez utóbbi a Bisztra-völgy végében áll, innen indul a Chopokra<br />
vezető libegő. A Srdiečko-Kosodrevina útvonalon közlekedő libegő<br />
felső állomásánál ellátogathatnak a szezon jelleggel működő<br />
Kosodrevina szállóba (1500 m). A Táléból nyugati irányba tartó<br />
turistaút egy természetes tóhoz és Krpáčovo (730 m) üdülőfaluba<br />
vezeti a túrázókat.<br />
Tále (700 m) síközpont – 5 sífelvonó<br />
Chopok dél – Kosodrevina (1489 m) – 3 sífelvonó<br />
Chopok dél – Srdiečko (1216 m) – 1 ülőfelvonó, 1 sífelvonó<br />
Csupán 5 kilométerre Tálétól további síközpont található<br />
Vámos (Mýto pod Ďumbierom) hegyifalu mellett, 630<br />
méteres tengerszint feletti magasságban, az innen induló<br />
turistautak a Mlynná völgybe vezetnek.<br />
5 sífelvonó, éjszakai síelési lehetőség, hóágyúkkal karbantartott<br />
sípályák, síléc- és snowboard-kölcsönzés, síoktatás<br />
10-11 oldal
Az ülőfelvonó végállomása Nová hoľa hegycsúcsán<br />
Az Alacsony-Tátra Gyömbéri- és Király-hegyi-Tátra nevű részeit az<br />
Ördöglakodalma-hágó (Čertovica) választja el egymástól. Ez<br />
a hágó képez átjárót a Felső-Garam-völgy és Liptó között. A hágó<br />
aljában, a Bocai-völgyben (Bocianska dolina) fekszik Királyboca<br />
(Vyšná Boca, 951 m) és Szentivánboca (Nižná Boca, 851 m), két<br />
egykori bányásztelepülés, amelyek határában régen gazdag vas-,<br />
arany- és antimonlelőhelyek voltak. A bányák kimerülése után a falvak<br />
lakói erdei munkával, állattenyésztéssel, posztókészítéssel<br />
Dfoglalkoztak. ruhým najnavšetvovanejším A hajdani dicsőséget már pohorím csak a Slovenska fából épült, sú erkélyes Nízke<br />
bányászházak Tatry. Svojím idézik, bohatstvom amelyeket lesov ma a štedrými idenegforgalmi náleziskami célokra rúd<br />
használnak. boli odpradávna Az Ördöglakodalma-hágóban vyhľadávanou oblasťou. emelkedik Z dobových az azonos správ<br />
nevű vieme, menedékház že už v stredoveku (1238 m), tu dobývali amely szállás- drahé és aétkezési farebné lehetőséget kovy. V XI.<br />
kínál. storočí A pri Bocai-völgy ťažbe striebornej füves északi rudy lejtői sa kiváló odkryli síterepként také bohaté szolgálnak. ložiská<br />
• Központi Hegyi Mentőszolgálat, Poprád<br />
(Horská záchranná služba, Poprad)<br />
tel.: 00421/18300 (valamennyi szolgáltató hálózatából)<br />
• Hegyi Mentőszolgálat, Tále központ<br />
(Horská záchranná služba, stredisko Tále)<br />
tel.: 00421/48/6195326, 00421/903/624078<br />
• Hegyi Mentőszolgálat, Donovaly központ<br />
(Horská záchranná služba, stredisko Donovaly)<br />
tel.: 00421/48/4199724, 00421/903/624049<br />
nó, és 2500 méter összhosszúságú, hóágyúval karbantartott<br />
sípályák várják a turistákat. Turecká (610 m) községben<br />
rendszeresen juhtúrósgaluskafőző világbajnokságot rendeznek.<br />
960 méter magasságban fekszik Donovaly, a 300 éves<br />
múltra visszatekintő hegyi falu, amely az egyik legkedveltebb<br />
üdülő- és sportközponttá vált az idők folyamán. A haladó<br />
síelők számára a Nová hoľa (1370 m) alatti lejtőkön<br />
húzódó, 2 km hosszúságú lesiklópályákat kínálja 3<br />
személyes ülőfelvonóval és 3 sífelvonóval, az üdülőközpont<br />
Záhradište részében családi, 4 személyes ülőfelvonó, 11<br />
sífelvonó, snowboardpálya, valamint 25 km hosszú sífutópálya<br />
várja a turistákat. 1999-ben az üdülőközpont a kutyafogathajtó<br />
világbajnokság színhelye volt, többször rendeztek<br />
itt Európa-bajnokságot is. A Donovaly környéki nem túl<br />
megerőltető terep családi gyalogtúrákra és kerékpártúrákra<br />
is alkalmas, a Nová hoľa csúcsáról a siklóernyőzők és<br />
a skialpinisták a környező lejtők felé vehetik az irányt. A<br />
barátságos szállók, panziók, teljes ellátású apartmanházak,<br />
a szlovák és nemzetközi gasztronómiai specialitások<br />
kínálata, a medencék, fitnessközpontok, szaunák és<br />
masszázs a legigényesebb vendégek igényeit is kielégítik.<br />
Az medenej Alacsony-Tátrai rudy, že Nemzeti striebro stratilo Park igazgatása svoju hodnotu. alá tartozik Intenzívna az Óhegyivölgy<br />
nerastných (Starohorská surovín sa dolina), sústreďovala noha az do Alacsony-Tátra oblastí Starých és a Hôr Nagy-Fátra a Špa-<br />
ťažba<br />
(Veľká nej Doliny, Fatra) v határán Magurke húzódik. a Dúbrave, A völgy vo – Vyšnej Besztercebányától a Nižnej Boci. (Banská Ťažili<br />
najmä a meď, Donovaly železo, hegynyergén antimón, át Rózsahegyig zlato, striebro – látnivalóban a olovo.<br />
Bystrica)<br />
gazdag V Magurke, vidéken kde visz sa keresztül, vysoko rýdze vonzó zlato tájakkal v kremenných és hegyi falvakkal. žilách<br />
A nachádzalo természeti emléknek v podobe nyilvánított drobných Špania zrniek Dolina a drôtikov, bányász našli múltjával v roku<br />
kínál 1917 érdekességeket, aj zlatú hrudu vážiacu emellett csipkekészítő 7,5 kg. Slávnu hagyománya banícku minulosť is öregbíti pripomínajú<br />
nevét. Staré už len Hory charakteristické (470 m) község drevené búcsújáróhely, domy nemeckých a Szűz Mária-<br />
baníc-<br />
a<br />
forráson kych kolonistov kívül a afaluban lesné cesty, egy eredetileg po ktorých gótikus sa zvážala templom ruda is do áll,<br />
amelynek hámrov a1990-ben hút. V Španej a pápa doline a „Basilica sa zachovali minor“ címet pozostatky adományozta. vodovodu,<br />
ktorý sem eljuthatunk spod vrchu a Turecká Prašivej, – Krížna z 15 síközpontba, km vzdialenosti ahol privádzal 4<br />
A<br />
községből sífelvo-<br />
www.nizketatry.sk, www.airports.sk, www.parksnow.sk/donovaly<br />
www.airportsliac.sk<br />
ALACSONY-TÁTRA
Varázslatos föld<br />
A Déményfalvi-cseppkőbarlang<br />
(Demänovská jaskyňa slobody) cseppkődíszítése<br />
alatti<br />
A Déményfalvi-jégbarlang (Demänovská ľadová jaskyňa) jégvázái<br />
Az évezredek során az Alacsony-Tátra vad vizei varázslatos föld<br />
alatti világot vájtak és alakítottak ki, amely most a látogatók előtt<br />
megnyitott barlangokban csodálható meg. A legjelentősebb a<br />
hegység északi részén húzódó Demänovský kras, ahol a Déményfalvivölgyben<br />
a barlangászok hatalmas, szövevényes barlangrendszert<br />
fedeztek fel, több mint 170 folyóvizes eredetű barlanggal.<br />
A leghosszabb barlangrendszer 9 szintjével és 173 méteres<br />
szintkülönbségével 30 kilométer hosszú. Kilenc összefüggő barlang<br />
alkotja, melyek közül kettő, a Déményfalvi-cseppkőbarlang<br />
(Demänovská jaskyňa slobody) és a Déményfalvi jégbarlang<br />
(Demänovská ľadová jaskyňa) a nagyközönség előtt is nyitva áll.<br />
A Déményfalvi-cseppkőbarlang hatalmas cseppkővízeséseivel és<br />
sztalagnátjaival (álló és függő cseppkövek összenövéséből keletkezett<br />
oszlop), egyedülálló cseppkővirágaival és további változatos, bizarr<br />
alakzataival Európa egyik legszebb cseppkőbarlangja. Folyosói,<br />
amelyek hossza 8126 méter, számos helyen teremszerűvé<br />
szélesednek. Ezek közül a legnagyobb a gyönyőrű cseppkődíszítésű,<br />
ún. Nagy Dóm (Veľký dóm). A barlangséta két útvonalon tehető meg<br />
(egyik 1200, a másik 1800 méter hosszú), mindkettő barlangtavak<br />
mellett vezet el. A barlangot 1921-ben fedezték, fel és 1933-ban<br />
nyitották meg a nyilvánosság előtt. A 7 C-fok körüli állandó hőmérséklet<br />
és az aránylag magas nedvességtartalom folytán klímája alkalmas<br />
a légúti megbetegedések és allergiák kezelésére. A Déményfalvijégbarlang<br />
már a középkorban ismert volt. A többi szlovákiai<br />
barlanghoz hasonlóan ez is gerincesek és barlangi medve csontjainak<br />
lelőhelye. Írásos emlékek először 1719-ben említik a barlangot.<br />
Jégoszlopai és jégvízesései 400 évvel ezelőtt alakultak ki. 1880-tól,<br />
illetve 1950-től 650 méteres szakaszát nyitották meg a nyilvánosság előtt.<br />
12-13 oldal
világ<br />
Szpeleoterápia a Bisztrai-barlangban (Bystrianska jaskyňa)<br />
A Vázseci Karsztban (Važecký kras), Važec község nyugati<br />
végében a Vázseci-cseppkőbarlang (Važecká jaskyňa) várja<br />
a látogatókat. 1922-ben fedezték fel. A nyilvánosság számára<br />
1934-ben nyitották meg, és 20 évvel később állították helyre.<br />
530 méter hosszú föld alatti járatai jelentős paleontológiai<br />
lelőhelynek számítanak. A látogatók 235 méter hosszú szakaszon<br />
tekinthetik meg. Bisztra község határában, az Alacsony-Tátra<br />
déli részén fedezték fel 1923-ban a Bisztra-barlangot<br />
(Bystrianska jaskyňa). Jelenlegi állapotában 1960 óta nyitott<br />
a nagyközönség előtt 490 méter hosszú szakaszon.<br />
Cseppkődíszítései érdekes függönyöket alkotnak, helyenként<br />
aragonit is előfordul a barlangban.<br />
Számos barlang évtizedek óta fogad látogatókat. Egyre nagyobb<br />
azonban az érdeklődés az újonnan felfedezett, azelőtt nem túl<br />
ismert és nem látogatható barlangok iránt, amelyek megtekintése<br />
adrenalinszint-emelő kaland. E barlangok között nagyon népszerű<br />
az 1981-ben felfedezett Holt denevérek barlangja (Jaskyňa<br />
mŕtvych netopierov) a Kecskehát hegyeken (Kozie chrbty).<br />
Bejárata a Trangoška és a M. R. Štefánik menedékház között<br />
vezető, jelzett turistaösvény közelében van. Nevét az ott talált,<br />
több ezer éves denevércsontokról kapta. A barlangnak 14 km<br />
hosszú járata van, ezek egy része barlangász kíséretében,<br />
speciális öltözékben, védősisakban és elemlámpával felszerelve<br />
tekinthető meg.<br />
A szlovákiai barlangokról még több információt kaphatnak<br />
az érdeklődők, ha ellátogatnak a liptószentmiklósi Szlovák<br />
Természetvédelmi és Barlangászati Múzeumba (Slovenské múzeum<br />
ochrany prírody a jaskyniarstva).<br />
A Déményfalvi-jégbarlang (Demänovská ľadová jaskyňa)<br />
www.smopaj.sk<br />
ALACSONY-TÁTRA
Alacsony-Tátrai<br />
A Rovná hoľa (1723 m) csúcsa jól<br />
megközelíthető a Bocianske hágó felől<br />
Nemzeti Park<br />
NAPANT<br />
Az Alacsony-Tátra teljes körű védelmére irányuló első kísérletek az<br />
1918–21-es évekből származnak. Konkrét formát azonban csak<br />
1963 után öltöttek. Az Alacsony-Tátrai Nemzeti Park 1978-ban jött<br />
létre 81 095 hektár területű központi résszel és 123 990 hektár<br />
területű védőövezettel. Mai területe 72 842 hektár, melyet 110 162<br />
hektárnyi védőövezet vesz körül. Szlovákia kilenc nemzeti parkja közül<br />
ez a legnagyobb. A NAPANT területén 10 nemzeti természeti<br />
rezervátum, 12 tájvédelmi körzet, 3 természetvédelmi terület, 2 nemzeti<br />
természeti emlék és 6 természeti emlék található, melyeken a NAPANT<br />
folyamatos tevékenységet fejt ki a táj, az élőlények, a növények,<br />
ásványok, kőzetek megőrzése és védelme érdekében. A NAPANT<br />
központi igazgatóságának székhelye Besztercebányán van. A nemzeti<br />
park címerébe nem véletlenül került a barnamedve (Ursus arctos)<br />
A jelkép azt sugallja, hogy nagy számban fordul elő a nemzeti park<br />
területén. Az utóbbi években rendkívül elszaporodtak, és ezek a félénk<br />
állatok a lakott területek állandó látogatóivá váltak. Ma már nem<br />
számít ritkaságnak medvecsaláddal találkozni az erdei kirándulások<br />
során, vagy a hegyi falvak környékén, ahol nagy élvezettel fogyasztják<br />
az ételhulladékot, vagy a gyümölcsfák termését. A magasabban fekvő<br />
övezetekben zerge, farkas, hiúz és egyéb kis testű ragadozó él,<br />
továbbá szarvas-, őz- és vadkancsordák. Élvezet figyelemmel kísérni<br />
a sas és más ragadozó madarak méltóságteljes röptét, hallgatni a<br />
süketfajd, az örvös rigó (Turdus torquatus), a háromujjú harkály<br />
(Picoides tridactylus) és a havasi szürkebegy (Prunella collaris) énekét.<br />
A gránit kőzetű hegygerinceken a tavasz első hírnöke a kökörcsin<br />
(Pulsatilla alba), de virágzik itt a tetszetős havasi gyopár (Leontopodium<br />
www.nizketatry.sk, www.airports.sk, www.airportsliac.sk<br />
14-15 oldal
alpinum) és a pettyes tárnics (Gentiana punctata) is. A völgyek lejtői<br />
és az alacsonyabban fekvő rétek gyógynövényekben gazdagok, az<br />
erdők alján erdei eper, málna, áfonya és szeder, és természetesen<br />
jó néhány finom, ehető gombafajta terem.<br />
Az év bármely szakában ideérkező látogatókat érintetlen, varázslatos<br />
természet, tiszta levegő, a pihenési és sportolási lehetőségek széles<br />
skálája fogadja. A természeti szépségeken kívül megismerkedhetnek<br />
a környék történelmi emlékeivel, az élő népszokásokkal, és mindehhez<br />
ráadásként finom ételek és nyugodt, zavartalan alvás járul.<br />
Reméljük, hogy a felejthetetlen élmények, amelyekkel szlovákiai<br />
kirándulásuk során gazdagodnak, hamarosan újabb látogatásra<br />
csábítják önöket.<br />
Az Alacsony-Tátra jó minőségű, I. és II. osztályú műutakon és vasúti közlekedéssel<br />
érhető el. A falvakba, valamint néhány természeti rezervátum<br />
területére a főútvonalakról letérve III. osztályú mellékutak vezetnek. A hegység<br />
közvetlen közelében két, egész évben működő repülőtér található, a Besztercebánya<br />
(Banská Bystrica) melletti Sliač, északkeleten pedig Poprad – Tatry.<br />
A Vajszkói vízesés (Vajskovský vodopád)<br />
www.<strong>napant</strong>.sk, www.airportsliac.sk<br />
ALACSONY-TÁTRA
A Szlovák Idegenforgalmi Hivatal<br />
kirendeltségei küföldön<br />
Slovenská agentura pro cestovní ruch<br />
Jilská 16, 110 00 Praha 1, Česká republika<br />
tel.: +420 2 249 46 082, fax: +420 2 249 46 082<br />
e-mail: sacrpraha@seznam.cz<br />
Narodowe Centrum Turystyki Słowackiej<br />
ul. Krakowskie Przedmieście 13 pok.17<br />
00-071 Warszawa, Polska<br />
tel.: +48 22 827 00 09, fax: +48 22 827 00 09<br />
e-mail: sacr@poczta.onet.pl<br />
Slowaaks Verkeersbureau<br />
WTC Amsterdam, Strawinskylaan 623<br />
1077 XX Amsterdam, Nederland<br />
tel.:+31 20 575 2181, fax:+31 20 575 2182<br />
e-mail: info@slowaaks-verkeersbureau.nl<br />
www.slowaaks-verkeersbureau.nl<br />
ëÎÓ‚‡ˆÍÓ ÛÔapple‡‚ÎÂÌË ÔÓ ÚÛappleËÁÏÛ<br />
èÓÒÓθÒÚ‚Ó ëÎÓ‚‡ˆÍÓÈ PÂÒÔÛ·ÎËÍË<br />
ÛÎ. îÛ˜Ë͇ 17/19, 123 056 åÓÒÍ‚‡<br />
teÎ.: 007/095/251-76-31, î‡Íc: 007/095/251-76-45<br />
e-mail: sacrmow@comail.ru<br />
Slowakische Zentrale für Tourismus<br />
Vertretung Österreich<br />
Fillgradergasse 7, 4. Stock<br />
A - 1060 Wien, Österreich<br />
tel.: +43 1 5139569, fax: +43 1 5139763<br />
e-mail: sacr-wien@aon.at<br />
Slowakische Zentrale für Tourismus<br />
Vertretung Deutschland<br />
Zimmerstrasse 27, 10969 Berlin, Deutschland<br />
tel.: +49 30 25 94 26 40, fax: +49 30 25 94 26 41<br />
e-mail: sacr-berlin@botschaft-slowakei.de<br />
e-mail: tourismus@botschaft-slowakei.de<br />
© Szlovák Idegenforgalmi Hivatal<br />
Slovenská agentúra pre cestovný ruch<br />
Nám. Ľ. Štúra 1, P. O. Box 35<br />
974 05 Banská Bystrica, Slovenská republika<br />
tel.: +421 48 413 61 46-8, fax: +421 48 413 61 49<br />
e-mail: sacr@sacr.sk, www.slovakiatourism.sk<br />
Kirendeltség Bratislava<br />
Záhradnícka 153, P.O. Box 97<br />
820 05 Bratislava 25, Slovenská republika<br />
tel.: +421 2 507 00 801, fax:+421 2 555 71 649<br />
e-mail: sacrba@sacr.sk, www.slovakiatourism.sk<br />
Szerkesztőbizottság:<br />
Roman Žatko (elnök)<br />
Kamila Hanáková<br />
Daniel Kollár<br />
Viera Dvořáková<br />
Gabriela Užovičová<br />
Robert Bunča<br />
Vezető szerkesztő:<br />
Bedrich Schreiber<br />
Fotók:<br />
M. Barlok, K. Demuth, M. Eliáš, A. Jiroušek,<br />
L. Khandl, Z. Vlach, A. Vojček<br />
Grafikai dizajn és realizáció:<br />
REMARK/CMA s.r.o.<br />
Rozmarínová 31, 821 04 Bratislava<br />
tel.: +421 2 434 153 60-62, fax: +421 2 434 153 59<br />
www.remark.sk<br />
Fordító:<br />
Mislay Edit<br />
Címlap:<br />
A Garam (Hron) folyó forrásánál<br />
Gazdasági Minisztérium<br />
Az Ágazati Operációs Program irányító szerve<br />
Ipar és a Szolgáltatások<br />
Mierová 19, 827 15 Bratislava<br />
Slovenská republika (Szlovákia)<br />
e-mail: soper@economy.gov.sk<br />
www.economy.gov.sk<br />
Ez a kiadvány az Európai Únió támogatásával jelent meg