A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Magyarország megmaradt részei, hanem őfelsége több országa is végveszélybe jut.” 405 33<br />
A sors furcsa ellentmondása, hogy 1562-ig tartó nádorsága idején az a Nádasdy Tamás próbált a Győrtől<br />
délkeletre fekvő várak kormányzására is befolyást szerezni, aki mindeközben rendszeresen sürgette ezeknek<br />
és az általa koordinált dél-dunántúli váraknak mind fegyverekkel és hadianyaggal való ellátását, mind<br />
Ausztriából, Stájer- és Csehországból stb. újabb csapatokkal, mindenekelőtt a törökök ellen igen hasznosnak<br />
ítélt nehézlovasokkal való megerősítését. 406 34 Nádasdy határozott személyiségének és kiváló politikájának<br />
köszönhetően tehát a magyar rendek egy rövid időre újra erőre kaptak és a végvárak finanszírozásában való<br />
részvállalásukhoz képest jelentősen megerősödtek. A nádor által készített, fenti táblázat adatai egyértelműen<br />
arról tanúskodnak, reálisan tekintve 119a Balaton és a Duna közötti terület várainak ellátásában való<br />
részvételüket, ezek irányítására (néhány csekély erőt képviselő magánföldesúri várat kivéve) ténylegesen<br />
nem sok jogalapjuk volt. A Balatontól délre fekvő területeken ugyanekkor a határvédelemben még igen<br />
jelentős szerepet játszottak. Elsősorban ennek köszönhetően fogadta el a bécsi hadvezetés, hogy a szigetvári<br />
kapitányokkal együttműködve az ott fekvő várak védelmét Nádasdy igazgassa. Másodsorban pedig azért<br />
egyezett ebbe bele, mert a Dél-Dunántúlt a győri védőzónához képest „másodfrontnak” tartották. A Bécset<br />
oltalmazó védőzóna irányításába és a magyarországi hadügy egészét érintő legfontosabb kérdések<br />
meghozatalába viszont egyre kevésbé tűrtek beleszólást, a magyar tanácsosok javaslatait ellenben igyekeztek<br />
érdekeiknek megfelelően mindig hasznosítani. A végvárak irányításában azután a nádor és egyúttal a<br />
helytartó jogkörét 1556 őszén egy új intézmény, a hadügyeket az uralkodó nevében irányító bécsi Udvari<br />
Haditanács felállításával minimálisra korlátozták.<br />
120V. A győri végvidéki főkapitányság első két évtizede (1556–1576)<br />
1. Az Udvari Haditanács felállítása és ennek következményei Győr előterében<br />
A bécsi Udvari Haditanács 1556. november 17-én történt megalapítását hosszú tárgyalások előzték meg.<br />
1554 októberétől két esztendőn át I. Ferdinánd osztrák és magyar tanácsosai több ízben gyűltek össze<br />
Bécsben annak a kérdésnek a megvitatására, hogy a „jövőben mi módon kell majd a hadügyeket<br />
Magyarországon vezetni és igazgatni”, 407 1 valamint mely várakat kell királyi őrséggel ellátva véglegesen a<br />
védelmi rendszerbe bevonni, illetve ezeket milyen bevételekből és segélyekből kell fizetni. 408 2 A<br />
tanácskozásokat a törökök végleges magyarországi berendezkedése, valamint a budai pasa újabb expedíciói<br />
mellett elsősorban hadszervezeti és ellátási problémák indokolták. Miután már kezdtek kiformálódni az<br />
Adriai-tengertől a felső-magyarországi területekig húzódó határvédelmi rendszer egyes övezetei, a bécsi<br />
udvarban egyre inkább érzékelték, hogy ezt a sok száz kilométeres és már ekkor is több tucatnyi várat<br />
magába foglaló rendszert egyre nehezebb egységes elveknek megfelelően irányítani, továbbépíteni és ellátni.<br />
Ezen tapasztalatokat erősítették az afféle jelentések is – mint amilyen Nádasdy Tamás fent említett 1555<br />
márciusi beadványa volt –, amelyek a végvárak fegyverekkel és hadianyaggal való ellátását, a katonaság<br />
időben történő mustráinak és fizetésének megszervezését, tapasztalt tisztek kinevezését, valamint a<br />
várerődítések kiépítését sürgették.<br />
40533 „Alioquin actum erit non solum de reliquis regni Hungariae, sed reliqua et regna Suae Maiestatis in<br />
extremum periculum devenient.”<br />
40634 Erre vonatkozóan lásd például: „Quamobrem nihil habeo aliud, quod Maiestati Vestrae Sacratissimae<br />
scribam, quam quod prius scripsi, nimirum ut Maiestas Vestra Sacratissima propter omnem cunctationem ex<br />
Austria, Styria, Bohemia, Moravia et Silesia, quando viam succurrendi aliam nullam video, copias aliquas<br />
contrahi clementer curet, praesertim vero equites cataphractos, quorum magnus apud Thurcas est respectus,<br />
quorum Austriaci quidem et reliqui viciniores in oppidum Kermend, locum satis securum, Styri vero inter<br />
Dravum et Muram venire possunt, mihique et domino Sforciae postea coniuncti rerum necessitati servire.<br />
Proh dolor, si mille illi equites in Italiam non ablegabantur, commodissime, prout suadebam, aut Thyrnaviae,<br />
aut Jaurini mansisse potuissent, quibus si alii duo mille equites Hungari et totidem pedites additi fuissent,<br />
securi nunc praesentium periculorum essemus.” StLA Landschaftliches Archiv, Militaria Schuber 1555/2.<br />
(1552. Aug.–Sept.) Nádasdy Tamás Miksa főherceghez. 1555. szeptember 25., Oszkó.<br />
4071 „Quomodo res bellicae in hoc regno in futurum dirigi et administrari debeant.” ÖStA HHStA<br />
Hungarica AA Fasc. 74. Konv. A. fol. 164–165. Sforza Pallavicini I. Ferdinándhoz. 1554. október 11., Győr.<br />
4082 A tanácskozásokra lásd, 1554: Uo. Fasc. 74. Konv. A. és MOL E 156 MKA U. et C. Fasc. 23. No. 7.;<br />
1555: Uo. és MOL E 142 MKA Act. pub. Fasc. 3. No. 10.; 1556: Stülz, 1852.; ÖStA HHStA Hungarica AA<br />
Fasc. 76. Konv. A. fol. 16–37. és ÖStA HKR Akten Exp. 1557. März No. 162.