A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
114Nádasdy Tamás nádor tervezete a Dunántúl és azon belül elsősorban<br />
a Rábaköz védelméről 1555. március 8-ról<br />
első várvonal második várvonal harmadik várvonal negyedik várvonal<br />
Tata – – –<br />
Palota – – –<br />
Győr Győr Győr Győr<br />
Szentmárton Kesző Kesző Kesző<br />
Csesznek Pápa Asszonyfalva Kapu[vár]<br />
Ugod Somló Sitke Sárvár<br />
Döbrönte Devecser Bér Rum<br />
Vázsony Szentgrót Kemend Hídvég<br />
Tihany – – Körmend<br />
Szentgyörgyvár Szentgyörgyvár Pölöske Szentgotthárd<br />
Zalavár Zalavár – Muraszombat<br />
Komár<br />
Komár<br />
Kanizsa [Radkersburg] 395 23<br />
[Kiskomárom] [Kiskomárom]<br />
Szentpéter – – –<br />
Berzence – – –<br />
Csurgó – Csurgó –<br />
A táblázat adatai Győr Nádasdy által is páratlannak ítélt jelentősége mellett vitathatatlanul tanúskodnak arról,<br />
hogy a nádor legjelentősebb birtokegyüttesének védelmének mekkora figyelmet szentelt és ennek<br />
megoltalmazása érdekében hogyan próbálta befolyásolni a bécsi hadvezetés elképzeléseit és döntéseit. Tette<br />
mindezt abban a biztos tudatban, hogy az Délnyugat-Dunántúl és Rábaköz védelmére Bécsben bármikor<br />
bátran apellálhat, hiszen e területek közvetlenül védelmezték az udvar számára oly fontos Alsó-Ausztriát és<br />
Stájerországot. 396 24 A tervezet azért is különösen tanulságos számunkra, mert ez alapján vitathatatlanul<br />
kijelenthetjük: Magánérdekei miatt a magyar rendek első embere teljesen ugyanúgy ragaszkodott saját<br />
birtokai minél hatékonyabb védelméhez és annak az ország határvédelmében kiemelt szerephez való<br />
juttatásához, miként maga a bécsi hadvezetés és az osztrák rendek a császárváros és Alsó-Ausztria<br />
biztonságát garantáló győri végvidék irányításához. Mindez persze semmit sem von le Nádasdy azon<br />
érdemeiből, amelyeket az ország védelme érdekében két periódusban dunántúli főkapitányként, majd<br />
nádorként hozott, ideje azonban, hogy a magyar történetírás mind a magyar, mind az idegen főtisztek<br />
tevékenységének és különféle érdekeiknek a bemutatásakor egyenlő mértékkel mérjen.<br />
115Nádasdy tervezete – saját védelmi koncepciója mellett – témánk szempontjából azért is igen érdekes, mert<br />
benne 1555 tavaszán számba vette a Balatontól északra és délre, a török határ közelében fekvő valamennyi<br />
fontosabb várat, sőt a bécsi hadvezetés számára megnevezte birtokosaikat is. Noha Takáts Sándor 1915. évi<br />
közléséből a nádor fogalmazványban fennmaradt jegyzékének számos adatát ismerjük, 397 25 újraközlésétől<br />
összefoglalásunkban mégsem tekinthettünk el. Egyrészt, mert Takáts adatközlése korántsem teljes és<br />
hibátlan, másrészt a piarista történész az alábbi adatokat összemosta a fent közölt táblázatba foglalt<br />
információkkal, és bizonyos várakat, várkastélyokat egészen önkényesen fortalitium-oknak nevezett, noha<br />
ezt a nádor javaslata egyetlen szóval sem állította. Mivel alig van olyan had- és vártörténeti összefoglalás<br />
vagy helytörténeti feldolgozás, amely ne Takáts hibás közlése alapján tipologizálná 16. század közepi<br />
dunántúli várainkat, az általunk kutatott témára vonatkozó fontos adalékai mellett a további hibák elkerülése<br />
érdekében is mindenképpen szükséges újra történő közzététele. Végül szeretnénk megjegyezni, hogy<br />
véleményünk szerint Nádasdy jegyzéke csak igen komoly forráskritikával használható bármiféle<br />
vártipológiához, hiszen abban például ugyanúgy a castrumok között találjuk a győri püspök keszői<br />
várkastélyát, mint Győr vagy Szigetvár erre az időre már jelentősen kiépített erődítményeit. Az alább közölt<br />
táblázatban a nádor nevezetes tervezetének adatait magunk még kiegészítettük azzal is, hogy jelenlegi<br />
ismereteink szerint megadtuk, ki fizette a javaslat elkészültének esztendejében az egyes megerődített helyek<br />
őrségét. 398 26<br />
39523 Radkersburg korabeli magyar nevét, Regedét, Nádasdy utólag kihúzta jegyzékéből.<br />
39624 A negyedik várvonal után ezért Nádasdy a következőket írta: „Ex hiis autem locis vel unico saltem<br />
amisso, statim hostis transcendet fluvium Raba et patebit illi liber aditus in provinciam Austriam et Styriam.”<br />
Uo.<br />
39725 Takáts, 1915–1917. II. köt. 56.: 3. jegyz. és 57.: 1. jegyz. Vö. újabban, de a hibás adatok helyesbítése<br />
és újraközlése nélkül: Sinkovics, 1978. 346–347.<br />
39826 A várőrségek fizetőinek megállapításához elsősorban a következő forrásokat és irodalmat használtuk: