A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
megvalósult, a Teufel és Pallavicini vezette királyi csapatok Palástnál (Hont megye) súlyos vereséget<br />
szenvedtek a budai pasától. A csatában a két királyi fővezér is török fogságba esett. Jóllehet Pallavicini még<br />
az ősz folyamán kiszabadult, a győri főkapitányság kiépítésében Ebersdorf helyettesítőjeként gyakran<br />
szerepet játszó Teufel „ördögi” halált szenvedett. Istvánffy Miklós tudósítása szerint Isztambulban zsákba<br />
varrva vetették a tengerbe. 254 23<br />
1552-ben az ország keleti végei mellett a Dunántúlon is meglehetősen vészterhes helyzet alakult ki.<br />
Veszprém vára ékszerű beékelődést képezett az alakulóban lévő keresztény védelmi rendszerbe. A törökök<br />
pedig nem tétlenkedtek és a várba tüstént jelentős, közel 350 fős őrséget rendeltek, valamint a budai vilájetbe<br />
illesztve szandzsákszékhellyé tették. 255 24 A Veszprém elestével fellépő űrt azonban – elsősorban a Balatonfelvidéken<br />
– mindenképpen pótolni kellett, hiszen a Séd patak partján fekvő várból a Tapolca irányába<br />
vezető országút mentén az oszmánok számára szinte kínálkoztak a kedvezőbbnél kedvezőbb lehetőségek a<br />
portyázásra. ők pedig éltek ezekkel, és már a nyár folyamán a Rábaköz irányába betörések sokaságával<br />
igyekeztek minél nagyobb sebeket ejteni az addig kiépült magyar védelmi övezeten. 256 25 Ezáltal maga Győr<br />
is egyre komolyabb veszélybe került. Nádasdy Tamás ezért még az esztendő legvégén is a város esetleges<br />
elvesztése miatt aggódott, mivel a háborús események közepette az erődítések sem haladtak megfelelően, a<br />
két német zászlóaljra növekedő idegen gyalogos őrségből pedig alig 500 katonára számíthattak. 257 26<br />
Noha a dunántúli főkapitány aggodalmai nem voltak alaptalanok, hiszen 1552 második felében nem tudták<br />
megoldani az Észak-Dunántúl védelmét, a bécsi hadvezetés Győr előterében meghozta a legszükségesebb<br />
gyors-intézkedéseket. Az anyagi és katonai lehetőségeket viszont behatárolta, hogy egyrészt az Erdélyben<br />
állomásozó, sok ezer fős királyi csapatok ellátása iszonyatosan nagy költségeket emésztett fel, másrészt<br />
azokat újabb és újabb csapatokkal – többek között a Dunántúlról is – állandóan pótolni kellett. A <strong>Habsburg</strong><br />
hadvezetés pedig még Magyarországon sem volt képes kétfrontos háborúskodásra. Königsbergnek, majd a<br />
török fogságból kiszabadult és utóbb a helyére lépő Sforza Pallavicininek nagyjából azokkal a<br />
zsoldösszegekkel kellett gazdálkodnia, amelyek 78az újonnan kirobbant török háború előtt rendelkezésükre<br />
álltak. Mindez újabb váraknak a védelmi rendszerbe való bevonását, illetve királyi őrséggel való<br />
felszerelését, azaz komoly átszervezéseket tett szükségessé.<br />
Az újítások leglényegesebbike az volt, hogy a török fennhatóság alá került Veszprémmel szemben főként a<br />
környező kisebb középkori várakból – sebtében tartott bécsi tanácskozásokat követően – már júliustól<br />
fokozatosan külön védőgyűrűt szerveztek. Ennek köszönhetően olyan újabb várakba került immáron állandó,<br />
az osztrák rendek vagy az uralkodó fizette őrség, amelyekben korábban csak a hadiadóból felfogadott és<br />
ezért pusztán ideiglenes, vagy a birtokos által tartott magánföldesúri őrség szolgált. A Veszprémtől húsz<br />
kilométernyire fekvő lövöldi (leveldi) karthauzi kolostorba – amelyből a szerzetesek éppen az események<br />
után menekültek el örökre és amelynek felrobbantása is szóba került 258 27 – például már Veszprém ostroma<br />
idején Ráttkay Pál pápai kapitány (capitaneus oppidi Papae) lovasságából ideiglenesen 50 huszárt rendeltek,<br />
illetve ezek mellé utóbb még 100 magyar gyalogot is. Veszprém elestét követően – Königsberg, Pallavicini<br />
és Nádasdy Tamás javaslataira 259 28 – részben még július–augusztusban, részben november közepén, az újabb<br />
fenyegető török hírek miatt a Móric szász herceg vezetése alatt, Győr mellett összegyűlt királyi katonaság<br />
szétoszlását követően, 260 29 uralkodói őrség került az alábbi várakba: a Bakony közepén fekvő Csesznekre<br />
(20 lovas és 50 gyalog), a devecseri várkastélyba és városba (150, 261 30 100), Kinizsi Pál egykori vázsonyi<br />
25423 Minderre lásd az életrajzi adattárat.<br />
25524 Hegyi, 1998. 32. és Dávid, 1992., valamint Dávid, 1998.<br />
25625 Néhány ilyen portyára lásd: Veress D., 1983. 61.<br />
25726 MOL E 185 MKA Nádasdy cs. lt., Missiles, Nádasdy Tamás I. Ferdinándhoz. 1552. december 23.,<br />
Léka.<br />
25827 A szerzetesek 1552 nyarán még biztosan a kolostorban tartózkodtak, hiszen Miksa főherceg egyik<br />
parancsában az általuk írott kérelemre („der Closterleut zu Leweld Supplication”) utalást tett. ÖStA KA AFA<br />
1552/6/<br />
32. Miksa főherceg Sforza Pallavicinihoz és Ehrenreich von Königsberghez. 1552. június 13., Bécs; A<br />
felrobbantási tervre és Lövöld őrséggel való ellátására: Szántó, 1970. 51., valamint Szalay, 1861. 98.: No.<br />
XCIV. Nagy Balázs Bánffy Istvánhoz. 1552. augusztus 8., Lövöld. Vö. még: Németh P., 1993–1994. 374. és<br />
Csengel–Gere, 1996. 54.<br />
25928 ÖStA KA AFA 1552/7/ad 4. Sforza Pallavicini és Ehrenreich von Königsberg Miksa főherceghez.<br />
1552. június 25., Győr. Vö. még: Uo. 1552/7/4. Miksa főherceg I. Ferdinándhoz Passauba. 1552. július 2.,<br />
Bécs.<br />
26029 Gecsényi, 1984. 666. és Veress D. Cs., 1993. 36–37.