A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
főhadparancsnokok Ferdinánd király fennhatósága alatt biztosítottak. Elsősorban ennek köszönhető, hogy<br />
nem valósultak meg Nádasdy Tamás azon sötét jövendölései, amelyeket Buda 1540. évi őszi ostroma előtt az<br />
alábbi szavakkal fogalmazott meg uralkodójának, midőn a magyar főváros páratlan jelentőségét ecsetelve:<br />
„Minden Buda ostromától függ; amely ha ez alkalommal nem sikerül, Szentséges Felségtek elveszít mind<br />
minket, mind összes országát, mivel most nemcsak Szentséges Felségtek országainak, hanem az egész<br />
keresztény köztársaságnak a sorsáról van szó.” 121 5<br />
1. A magyar rendek kísérletei (1541–1546)<br />
A magyar rendek az ország védelmére vonatkozóan az első jelentősebb intézkedéseket még az 1542. évi<br />
sikertelen Buda elleni hadjáratot megelőzően, az esztendő februárjának végén–márciusának elején<br />
Besztercebányán tartott országgyűlésükön hozták. Elsősorban abból a célból, hogy legalább a nagyobb<br />
hadjáratok közötti kisebb török betörésekkel szemben felvehessék a küzdelmet, valamint hogy katonailag<br />
egységes irányítás alá vonják az ország természet-földrajzilag és geopolitikailag külön régiót alkotó<br />
területeit, – miként arról a bányaváros fennmaradt jegyzőkönyve megemlékezik – „két országos főkapitányt<br />
választottak, nevezetesen Perényi Péter és Báthory András urakat”. 122 6 Ugyanerről számol be egy fennmaradt<br />
memoriálé is, midőn arról tudósít, hogy miután Báthory András testvéreivel I. Ferdinánd pártjára állt, a<br />
rendek akaratából Perényi Péter mellett magára vállalta „az ország kapitányságának terhét, mind a végek<br />
védelmére és a hadiadó beszedésére, mind a lázadók megfékezésére vonatkozóan”. 123 7 Báthorynak azért<br />
kellett „Perényi mellett” elvállalnia ezt a feladatot, mert Perényi már 1540 szeptemberétől úgynevezett<br />
országos főkapitány (supremus capitaneus regni Hungariae) volt. 124 8 Perényit ugyanis, miután ő Szapolyai<br />
János halála után Ferdinándhoz pártolt, 125 9 a <strong>Habsburg</strong> uralkodó erre a 47tisztségre is kinevezte. A főúr<br />
átállási feltételeinek tekintélyes hosszúságú jegyzékeiben – a kancelláriai tisztségre való kinevezéssel<br />
ellentétben – ez ugyan konkrétan nem szerepelt, 126 10 nem kell kételkednünk abban, hogy Perényi mégis<br />
megkívánta ezzel a tiszttel való megadományozását is. Ez azért is igen valószínű, mert korábban Szapolyai<br />
oldalán 1537-től már viselt egy hasonló katonai méltóságot, az ország felső részeinek főkapitánya (supremus<br />
capitaneus partium regni Hungariae superiorum) középkori eredetű tisztét. 127 11<br />
1215 „omnia stant in expugnatione Budensi, quae si hac vice non succeserit, perdet Vestra Sacra Maiestas se<br />
et nos, et omnia regna sua, quia nunc non de Vestrae Sacrae Maiestatis solum regnis, sed de tota Republica<br />
Christiana agitur.” ÖStA HHStA Hungarica AA Fasc. 43. Konv. B. fol. 231–232. Nádasdy Tamás I.<br />
Ferdinándhoz. 1540. szeptember 30., Sempte.<br />
1226 „In diesem Jahre haben die Herrn Prelathen und andere Landt- und Schlossherrn mit gemeinem Adell<br />
aus allen Stuhlen, auch den gemeinen Frey- und Bergstethen Versammlung aus befehlicht Kaiserlicer<br />
Königlicher Majestät, unsers allergnedigsten Herrn, alhier im Neusohl ein Lanttag gehalten. Der Angang ist<br />
26 Februar und gewehrt bis auf den 7 Tag Martii … und zwehn Oberste Hauptleute des Landes erwölt,<br />
nemlich Herrn Perinus Peter und Herrn Andreas de Bathor.” Főglein, 1923–1924. 474.: 1. jegyz.<br />
1237 „Deinde, cum dominus Andreas Bathory cum suis fratribus ad obedientiam Regie Majestatis et<br />
fidelitatem accessit, onusque capitaneatus huius regni, tum pro defensione confiniorum et administratione<br />
subsidiorum, tum pro domandis rebellibus, de voluntate dominorum utriusque Ordinis et aliorum Statuum,<br />
una cum domino Petro Pereny in se assumpsit … ” MOE, II. köt. 375.: No. XIII.<br />
1248 Az alább idézett adatok mellett vö. még: „Amikor aztán néhai János király halála után a Királyi Felség<br />
szolgálatára tért, a Fényességes Felség … kancellárrá és országos főkapitánnyá tette … A Királyi Felségnek<br />
Magyarországon főkapitánya és kancellárja lett.” Sztárai, 1985. 142.: No. 42.<br />
1259 Perényi 1540. szeptember 8-án Nyitrán kelt és saját kezűleg aláírt hűséglevele I. Ferdinánd számára:<br />
MOL E 142 MKA Act. pub. Fasc. 15. No. 43. Vö. még: A főúr szeptember 11-én Gyarmat várából már mint<br />
Ferdinánd király híve intézett levelet Nádasdy Tamáshoz. MOL E 185 MKA Nádasdy cs. lt., Missiles,<br />
Perényi Péter Nádasdy Tamáshoz. 1540. szeptember 11., Gyarmat.<br />
12610 Perényi átállási feltételei Thurzó Elekhez 1540. július 3-án írott levelében: ETE, III. köt. 457–463.:<br />
No. 472. (Lásd különösen a 6. artikulust. Uo. 460.); 1540. augusztus 10-én Ferdinánd király Oláh Miklóst<br />
rendelte az átpártolni kész Perényivel való tárgyalásokra. ÖStA HHStA Hungarica AA Fasc. 43. Konv. A. fol.<br />
6–9.; Felterjesztés Perényi kívánalmairól Ferdinándhoz szeptember elejéről: ETE, III. köt. 485–487.: No.<br />
493.; Végül Ferdinánd szeptember 14-én Bécsújhelyen tette meg végső ígéreteit az átállt főúr számára. ÖStA<br />
HHStA Hungarica AA Fasc. 43. Konv. B. fol. 64–66. Vö. még Détshy, 1989. 31. és Sztárai, 1985. 13. és<br />
127–128..: No. 29.<br />
12711 1537. augusztus 6., kinevezés: MOL I 28 Gévay-hagyaték Tétel 2. fol. 132. és fol. 278. Vö. még:<br />
1537. december 14.: „parcium regni superiorum capitaneus generalis”, ill. „parcium superiorum genciumque