A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Geschichtswissenschaft. Heft VI.)<br />
Logitsch, 1939. Logitsch, Hildegard: Innere und äußere Defensionsmaßnahmen des Erzherzogtums<br />
Niederösterreich im 16. und 17. Jahrhundert. Wien, 1939. (Phil. Diss.)<br />
Luschin, 1882–1886. Luschin, Arnold, von Ebengreuth: Oesterreicher an italienischen Universitäten zur<br />
Zeit der Reception des römischen Rechts. I. Abt. (Separat-Abdruck aus den<br />
BVLN, Jahrgänge 1880, 1881 u. 1882.) Wien, 1882. II. und III. Abt. (Separat-<br />
Abdruck aus den BVLN, Jahrgänge 1883, 1884 und 1885). Wien, 1886.<br />
Maggiorotti–Banfi,<br />
1933/1. Maggiorotti, Leone Andrea–Banfi, Florio: Győr vára. In: HK 34. (1933) 1–45.<br />
Maggiorotti–Banfi,<br />
1933/2. Maggiorotti, Leone Andrea–Banfi, Florio: Pietro Ferabosco. In: HK 34. (1933)<br />
156–173.<br />
Maksay, 1990. Magyarország birtokviszonyai a 16. század közepén. 1–2. köt. Szerkesztette és a<br />
bevezető tanulmányt írta: Maksay Ferenc. Bp., 1991. (=A MOL kiadványai II.<br />
Forráskiadványok 16.)<br />
Marosi, 1974. Marosi Endre: Itáliai hadiépítészek részvétele a magyar végvárrendszer<br />
kiépítésében 1541–1592 között. In: HK 21. (1974) 28–74.<br />
Marosi–Nagy, 1985. Marosi Endre–Nagy László: <strong>Habsburg</strong>- és törökellenes harcok. In: Magyarország<br />
hadtörténete. I–II. köt. Főszerk.: Liptai Ervin. I. köt. Bp., 1985. 179–336.<br />
Martian, 1910. Martian Julián: Magyarok V. Károly császár udvartartásában. (1546–47.) In: EM<br />
27. (1910) 53–54.<br />
Matunák, 1896. Matunák Mihály: Érsek-Újvár alapítási éve. In: Sz 30. (1896) 338–341.<br />
Matunák, 1897. Matunák Mihály: Veszprém ostroma és visszafoglalása 1566. június 30-án. In: HK<br />
10. (1897) 266–276.<br />
292Matunák, 1901. Matunák Mihály: Korpona várkapitányai. Korpona, 1901.<br />
Mednyánszky, 1885. Mednyánszky Dénes: Egy kiskorú világi tihanyi apát. In: T 3. (1885) 188–189.<br />
Meyer, 1879.<br />
Meyer, Christian: Die Feldhauptmannschaft Joachims II. im Türkenkriege von<br />
1542. In: ZPGL 16. (1879) 480–538.<br />
MilitÄrgrenze, 1973. Die k. k. MilitÄrgrenze. Beiträge zu ihrer Geschichte. Wien, 1973. (=Schriften des<br />
MilitÄrgrenze, 1982.<br />
Heeresgeschichtlichen Museums in Wien 6.)<br />
Die österreichische Militärgrenze. Geschichte und Auswirkungen. Hrsg.: Gerhard<br />
Ernst. Regensburg, 1982. (=Schriftenreihe des Regensburger Osteuropainstituts 8.)<br />
Mohl An., 1913. Mohl Antal: Győr eleste és visszavétele. 1594–1598. Győr, 1913.<br />
Mohl Ad., 1934. Mohl Adolf: Győr elestének és visszafoglalásának irodalma. In: GySz 5. (1934)<br />
373–387. és 447–461.<br />
Molnár A., 1998.<br />
Molnár L., 1989.<br />
Muck, 1942.<br />
Müller J., 1900.<br />
Müller J., 1938.<br />
Molnár Antal: A veszprémi egyházmegye a török hódoltság idején. In: Veszprém a<br />
török korban. Felolvasóülés Veszprém török kori emlékeiről. Szerk: Tóth G. Péter.<br />
Veszprém, 1998. 70–90. (=VMK 9.)<br />
Molnár László, V.: Thury György palotai és kanizsai kapitányságának története. In:<br />
VTT 2. (1989) 48–59.<br />
Muck, Friedrich: Die Leysser von Wildon. Wien, 1942. (Phil. Diss.)<br />
Müller, Johannes: Die Verdienste Zacharias Geizkoflers um die Beschaffung der<br />
Geldmittel für den Türkenkrieg Kaiser Rudolfs II. In: MIÖG 21. (1900) 251–304.<br />
Müller, Johannes: Zacharias Geizkofler 1560–1617, des Heiligen Römischen<br />
Reiches Pfennigmeister und oberster Proviantmeister im Königreich Ungarn.<br />
Baden bei Wien, 1938. (=Veröffentlichungen des Wien Hofkammerarchivs III.)<br />
Müller V., 1973. Müller Veronika: Thury György kanizsai kapitánysága. Zalaegerszeg, [1973.]<br />
Nagy I., I–XII. köt. Nagy Iván: Magyarország családai czímerekkel és nemzedékrendi táblákkal. I–<br />
XII. köt. Pest, 1857–1868.<br />
Nagy Lá., 1987. Nagy László: Az erős fekete bég. Nádasdy Ferenc. H. n., 1987. (Korok és emberek<br />
sorozat)<br />
Neugebauer, 1979. Neugebauer, Gabriele: Die niederösterreichischen Landtage von 1577 bis 1592.<br />
Newald, 1879/1.<br />
Wien, 1979. (Phil. Diss.)<br />
Newald, Johann: Das Grabmal des Grafen Niclas zu Salm in der Votivkirche.<br />
Wien, 1879.<br />
Newald, 1879/2. Newald, Johann: Niclas Graf zu Salm. Eine Historische Studie. In: BMAW 18.<br />
(1879) 1–122.