A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Rábaközzel … mely föld akkoriban minémő szörnyűségben volt, és mind az egész Rábabelső fel mind<br />
Bécsig, és rémülésben – nincs, azt ki megírhatná.” 799 8<br />
A győri, pápai és veszprémi szpáhik tehát nem hagyták kihasználatlanul a kínálkozó lehetőséget, hogy a<br />
mesés gazdagságáról híres Rábaköz falvait, illetve Alsó-Ausztria közelebb fekvő településeit prédálják fel<br />
vagy kényszerítsék portyáikkal adóztatásra. Tevékenységüket elősegítette, hogy egyrészt ekkor már nem a<br />
távoli Fehérvár, hanem Pápa alatt gyűlhettek össze, másrészt a korábbi gyakorlatnak megfelelően az oszmán<br />
had- és pénzügyi vezetés ebben az időben már közvetlenül az osztrák–magyar határ mentén fekvő falvakat<br />
adományozta tímárbirtokként katonáinak. 1597-ben például az 1595 augusztusi, Esztergom környéki<br />
csatározásokban elesett Oszmán utódjául kinevezett Mahmud győri beglerbég 800 9 előterjesztésére a már éltes<br />
koppányi szandzsákbégnek, Dervisnek a következő szavakkal utalták ki nyugdíját: „A jelenlegi koppányi<br />
szandzsákbég, Dervis a végeken derék, hasznavehető ember és néhányszor a muszulmán hitharcosok<br />
básbugjául [azaz parancsnokául, vezetőjéül] rendeltetvén, a hitetlenek megfutamodását eszközölte, jelenleg<br />
azonban már elöregedett, ezért a határszélen levő, elpusztult falvak közül Széleskút, Szentiván, Szentpéter,<br />
Fertő, Barbas [?], Hegyeshalom, Csender [esetleg Zundorf], Pander [Pandorf], Újfalu, Tusó-Kimle<br />
[Horvátkimle] nevű, összesen tíz falu nyugdíjul neki adományoztassék, hogy azokat újra felépítse.” 801 10<br />
A győri törökök ezen tevékenysége 1595 után szinte létszükségletté vált. Az esztendő szeptemberének<br />
legelején ugyanis a császári hadsereg visszafoglalta és több mint 2000 főnyi őrséggel látta el Esztergom<br />
várát, 802 11 amelynek következtében Győr meglehetősen nehéz helyzetbe került, hiszen élelem- és hadianyagutánpótlását<br />
az újonnan visszavett erősségből és Komáromból könnyen megakadályozhatták. Miközben<br />
pedig a várva várt Bécs elleni nagy török hadjárat egyre késett, a Pálffy Miklós érsekújvári és esztergomi<br />
főkapitány vezette csapatok egy rajtaütésben 1597 márciusában petárdás kapurobbantással visszafoglalták<br />
Tata várát. 803 12 Noha az előretolt bástyát – amelynek kapitányává Vajda Kristófot nevezték ki – Szaturdzsi<br />
Mehmed szerdár október közepén ismét bevette, 804 13 213időközben Pápa várát és környékét három<br />
esztendőnyi hódoltság után, augusztus 20-án külön expedícióban szállta meg Rudolf király soknemzetiségű<br />
serege. 805 14 Ennek köszönhetően a Rábaköz lakosságának egy része már fellélegezhetett, a győri török őrség<br />
viszont már-már teljesen elszigetelt helyzetbe került.<br />
Oszmán és Mahmud beglerbég időközben ugyan megpróbálták az 1594-ben jelentősen szétlőtt győri<br />
erődítéseket helyreállítani és a várat ellátni, törekvésük csak félig-meddig járt sikerrel. A már említett török<br />
tanúvallatás szerint az oszmánok a bástyák nagy részét újjáépítették, a mellvédeket helyreállították és<br />
bedeszkázták, a kézi lőfegyverek számára pedig új lőréseket készítettek. Emellett néhány megrongálódott<br />
ágyút még újjá is öntöttek, a megfelelő lőszer- és különösen az élelem-ellátást viszont nem tudták megoldani.<br />
1597 késő nyarán például maximum másfél–két hónapnyi kitartásra elegendő élelemmel rendelkeztek. 806 15<br />
Utánpótlásuk tehát meglehetősen akadozott, a Rábaközbe és Alsó-Ausztriába vezetett portyáik sikeres<br />
lebonyolítását pedig a Győrrel és Pápával szemben gyorsan összekovácsolt új keresztény védelmi övezet<br />
katonasága igyekezett minél jobban hátráltatni. 1595-ben ugyanis a bécsi hadvezetés a környék<br />
legjelentősebb magyar nagybirtokosával, a győri főkapitányság története kapcsán már sokat emlegetett<br />
Nádasdy Ferenccel új védőzónát szervezett Bécs és az osztrák tartomány előterében.<br />
2143. Új védelmi övezet Bécs előterében: a magyaróvári–sárvári végek<br />
Az 1595-től magyaróvári–sárvári végek (Ungarisch Altenburgerische und Scharwarische Grenze)<br />
elnevezéssel 807 1 megszülető új védelmi zóna ugyan sem szerkezetében, sem hatékonyságában sohasem érte<br />
el a győri főkapitányság szintjét, az Észak-Dunántúl török megszállásának bő három esztendeje alatt<br />
alapvető szerepe volt a császárváros, Alsó-Ausztria és az Északnyugat–Dunántúl területére irányuló török<br />
betörések feltartóztatásában. Az új védőövezet a Haditanács és vidék leghatalmasabb, egyben legérdekeltebb<br />
birtokosának, Nádasdy Ferencnek, valamint a dunántúli kerületi főkapitánynak. Zrínyi Györgynek az<br />
7998 Nagy Laj., 1976. 145.<br />
8009 Dávid, 1995. 281–282. és Karácson, 1905. 35–36.<br />
80110 Dávid, 1982. 31.<br />
80211 Csorba, 1978. 143–156. és az esztergomi őrségre: ÖStA KA AFA 1607/12/7. (1595 szeptembere után.)<br />
80312 A jól előkészített, de rajtaütésszerű ostromot újabban Kelenik József mutatta be: Kelenik, 1998. 50–<br />
54.<br />
80413 Tóth S. L., 1998. 32–34.<br />
80514 Pálffy, 1997/3. 27–81.<br />
80615 Kelenik, 1989. 75–77.<br />
8071 Előfordul a védelmi övezet sárvári–magyaróvári végek elnevezéssel is.