A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
élésmesterhez hasonlóan – külön stáb segítette, amelynek 202tagjai a főkapitány után közvetlenül a<br />
felügyelőknek tartoztak engedelmességgel. Ebbe a különböző beosztású várépítészek (Baumeister) mellett<br />
különféle – többnyire szintén itáliai – mesteremberek (pallérok, segédek, kőfaragók, téglavetők stb.),<br />
valamint az 1560-as évektől már egy kis építési tisztikar tartozott, úgymint az erődítésekkel kapcsolatos<br />
írásbeli teendőket ellátó építési írnok (Bauschreiber) és az anyagi ügyeket intéző építési fizetőmester<br />
(Bauzahlmeister). Az utóbbi, inkább adminisztratív, mint szakértő személyzet tagjai között általában<br />
osztrákok és németek szolgáltak. Győrön kívül külön építési írnok a 16. században csak Pápán és<br />
Veszprémben szolgált, amely már önmagában is jól jelezte e két végvár kiemelt fontosságát. 762 6<br />
Mindezen tisztségviselők szakmai felettese – beleértve az építési felügyelőket is – az egész magyarországi<br />
határvédelmi rendszer erődítéseit irányító főépítész vagy erődítési főbiztos (Oberstbaukommissar) volt. A<br />
tisztséget valamikor az 1560-as évek második felében hozták létre, és azt 1578-ig előbb Franz von<br />
Poppendorf, majd ifjabb Niklas Graf zu Salm, Eck győri főkapitány öccse töltötte be. 763 7 Ezek a főbiztosok<br />
és az építési felügyelők voltak általában azoknak a jelentősebb végvárvizsgálatoknak (Grenzbereitung,<br />
Grenzbesichtigung, Grenzvisitation) a vezetői, amelyek során több szakértő személy vonult ki az egyes várak<br />
építési állapotának felmérésére, a szükséges erődítések meghatározására, illetve az ezekkel kapcsolatos tervés<br />
alaprajzok, valamint költségvetések elkészítésére. Mindezek alapján a bécsi Udvari Haditanácsban hozták<br />
meg a legfontosabb döntéseket.<br />
A győri végvidéki főkapitányság 16. századi történetéből két jelentősebb végvárvizsgálatot ismerünk, noha –<br />
miként azt bemutattuk – Győr erődítéseinek megvizsgálására az 1550-es évek elejétől az 1560-as évek<br />
végéig szinte évente érkeztek a legtapasztaltabb várépítészek és főtisztek vezette, újabb és újabb<br />
szemlebizottságok. Az egyikre 1564 és 1566 között, feltételezhetően több részletben került sor, 764 8 amelynek<br />
eredményeként Nicolo Angielini itáliai várépítész számos szakértő honfitársa segítségével elkészítette, illetve<br />
kifestette a végvidék várainak alap- és tervrajzait, 765 9 amelyek közül a Győrt ábrázoló 1597-ben Kölnben<br />
Georgius Hoefnagel kiadásában nyomtatásban is megjelent, 766 10 miként az kötetünk címlapján is látható. A<br />
várak tervrajzai mellett – mint arra már utaltunk – Angielini a végvidék térképét is megrajzolta a bécsi<br />
hadvezetés számára.<br />
Ennél is jelentősebb várvizsgálat zajlott le 1571 legvégén–1572 legelején Eck Graf zu Salm győri főkapitány<br />
koordinálása alatt a Duna és a Dráva közötti végeken. 767 11 Ennek 203alkalmával a Haditanács által kiküldött<br />
bizottság a főkapitányság királyi őrséggel ellátott végvárai mellett a magánföldesurak által védelmezett<br />
várakat (Csobánc, Sümeg, Tátika, Rezi) is bejárta, elsősorban abból a célból, hogy megvizsgálhassák, majd a<br />
jelentések alapján Bécsben eldönthessék, ezek közül melyeket kellene megerődíteni vagy legalább királyi<br />
őrséggel ellátni. A biztosok között ott volt Giulio Turco itáliai várépítész is, 768 12 akinek legfőbb feladata az<br />
egyes várak alap- és oldalnézeti rajzainak, illetve erődítési terveinek az elkészítése volt. A vártörténeti<br />
irodalom által oly sokat emlegetett Turco-féle rajzok tehát nem 1569-ben, hanem 1572 január vége előtt<br />
készültek. A bizottság jelentései biztosan hozzájárultak ahhoz, hogy a magánföldesúri várak egy részének<br />
7626 Ezzel kapcsolatban lásd újabban: Koppány, 1997/2. 153–161. és 164–166. Vö. még Kapossy, 1956–<br />
1976. passim.<br />
7637 Poppendorfra: Pataki, 1931. 121.: 111. jegyz.; Salmra: Pálffy–Perger, 1998. 243.<br />
7648 Pálffy, 1999. 29–30.<br />
7659 Ezekből néhány esztendje Hans Brichzin közlésében több színes kiadásban látott napvilágot. Brichzin,<br />
1992–1996.<br />
76610 „IAVERINVM olim Anno MD LXVI a Nicolao Aginelli [sic!] Italo accuratissime delineatum ex<br />
maiusculo in minorem tabulam traductum, Amicis Agrippinensibus id requirentibus amice communicat<br />
Georgius Houfnaglius MD XCVII.” GyL Metszetgyűjtemény. A Győr-metszetekről és ábrázolásokról még<br />
mind a mai napig Pfannl Jenő munkája nyújtja a legjobb összefoglalást: Pfannl, 1930.<br />
76711 A vizsgálatot ugyan már 1571 tavaszán, majd nyarán szerették volna megtartani, Thury György<br />
kanizsai főkapitány váratlan halála, majd Salm főkapitány betegsége miatt erre nem kerülhetett sor. A<br />
jelentős létszámú bizottságot végül 100 puskás lovas kísérte végig a Duna és a Dráva közötti végeken. ÖStA<br />
KA HKR Prot. Exp. Bd. 153. és Reg. Bd. 154., illetve Exp. Bd. 155. és Reg. Bd. 156. fol. passim, ill. MOL<br />
P 235 Pethő cs. lt. Ant. Misc. No. 52. Miksa király gersei Pethő Péterhez, Zala vármegye alispánjához. 1571.<br />
augusztus 27., Bécs. Vö. még a várszemle fennmaradt néhány jelentésével és a várrajzokkal egyidejűleg<br />
készült inventáriumokkal: ÖStA KA HKR Akten Exp. 1572. Mai No. 77. fol. 1–86. A váralaprajzokat<br />
kiemelték az iratok közül és a Hadilevéltár térképtárában helyzeték el. ÖStA KA Kartensammlung passim. A<br />
legfontosabb, kifejezetten a Turco-rajzokkal és főkapitányság várainak alaprajzaival foglalkozó irodalom:<br />
Faller, 1936.; Faller, 1937.; Dornyay, 1936.; Dornyay, 1943.; Gerő, 1955. passim és Pusztai, 1968.<br />
76812 ÖStA KA HKR Prot. Reg. Bd. 154. fol. 105–106. és fol. 133.