A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
A Hódoltság Kora - Habsburg Történeti Intézet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
hiszen a végvidék katonai kormányzói egyúttal székhelyük főkapitányai is voltak. A győri erődváros<br />
védelme, a benne szolgáló több nemzetiségű katonaság irányítása és nem utolsósorban a birtokossal, a<br />
káptalannal, valamint az ott élő polgársággal és nemességgel való megfelelő kapcsolat biztosítása – miként<br />
ezt Gecsényi Lajos kutatásaiból kiválóan ismerjük 658 3 – már önmagában is óriási feladatot jelentett, hiszen a<br />
főtiszteknek naponta kellett konfliktusok sorozatával megküzdeniük ahhoz, hogy hatékonyan teljesíthessék<br />
feladataikat. Magunk ezért az alábbiakban a győri főkapitányoknak pusztán az egész végvidéket érintő<br />
feladataival foglalkozunk. Tesszük ezt abban a tudatban, hogy az alább csak sematikusan, egy-egy mélyfúrás<br />
segítségével és elsősorban figyelemfelkeltés céljából felvázolt témák szinte mindegyikének kutatása – a<br />
várépítészetet és a katonai igazságszolgáltatást kivéve 659 4 – 178még meglehetősen gyerekcipőben jár. Meg<br />
vagyunk győződve ugyanakkor arról, hogy ezeket, a jelenlegi ismereteinknek megfelelően részben jobban,<br />
részben kevésbé kimunkált témákat (természetesen országos vonatkozásban) önálló monográfiákban kell<br />
majd feldolgozni. 660 5 Végvárkutatásunk – hála Takáts Sándor század eleji fantasztikus búvárkodásának – már<br />
csaknem minden egyes portyáról gazdag információkkal rendelkezik, miközben a végvárakat irányító<br />
tisztikarról, a véghelyeknek a fentiekben sokat érintett fenntartásáról gyakorlatilag még mindig csak egy-egy<br />
múlt század végi vagy e század eleji tanulmány adatait ismételgeti. 661 6 Pedig – miként azt a győri<br />
főkapitányság példáján az alábbiakban látni fogjuk – Alsó-Ausztria és a <strong>Habsburg</strong> Birodalom nem pusztán<br />
állandó éves összegekkel segédkezett a magyar határvédelmi rendszer ellátásában. 662 7<br />
A győri végvidék főkapitányának feladatköre a hadszíntéren tökéletesen megegyezett az Udvari<br />
Haditanácsnak Bécsben az egész hadügy és a határvédelem központi irányításában betöltött hatáskörével.<br />
Úgy is fogalmazhatnánk, a végvidék katonai kormányzója az uralkodó vagy a Haditanács helyi képviselője,<br />
a központi döntések helyi megvalósítója voltak. Ezt igazolja, hogy – miként az a 17. században majd már<br />
gyakorlattá vált – a főkapitányokat a magyar nyelvű források gyakran emlegették „győri királyképeként”<br />
vagy (mint Salm főkapitány önmagát 1569 tavaszán) „az hatalmas római császárnak főhelytartója Győrött”,<br />
illetve „az fölséges római császárnak győri és ahhoz tartozandó végeknek főkapitánya” tisztségelnevezéssel.<br />
663 8 Ennek megfelelően a győri erődváros védelmének szervezése és a katonai akaratnak a<br />
polgári hatóságokkal szembeni minél erőteljesebb képviselete mellett a főkapitányra hárult a végvidék<br />
területén a hadügy teljes egészének az irányítása. A kormányzása alatt álló végvárakban azután<br />
rendelkezéseit a végvári kapitányok hajtották végre.<br />
A győri generális legfontosabb feladata – miként azt a főkapitányság 1594-ig terjedő története folyamán<br />
számos vonatkozásban már nyomon követtük – a végvidék, avagy az ütközőzóna védelmének a Haditanács<br />
koncepciója alapján történő biztosítása volt. Ennek érdekében első személyben volt felelős azért, hogy a<br />
végvárakban a katonák teljes számban szolgáljanak, azaz a hivatalosan előírt őrséglétszámokat, az<br />
úgynevezett Kriegsstaatot valóban betartsák. Ezzel összefüggésben instrukciójának megfelelően stábjával és<br />
a Haditanács alárendeltségében szolgáló hivatalnokok segítségével kellett gondoskodnia a mintegy 3500 fős<br />
végvári hadinép zsold-, hadianyag- és élelem-ellátásáról, valamint a várak erődítéseinek megfelelő ütemben<br />
történő folytatásáról. A végvári tisztekkel együttműködve a generálisra hárult továbbá a szomszédos<br />
törökökkel való „kapcsolattartás” is, amelybe a portyák vezetésétől és az elejtett rabok kótyavetyére<br />
„hányásától” kezdve egészen a hírszerzés koordinálásáig, illetve az ellenséggel való levelezésig minden<br />
beletartozott. Végül a végvidéki generálisnak kellett az egyes várkapitányok vagy 179őrségek vitás kérdéseit<br />
– akár peres úton is – elintéznie, a szomszédos főkapitányokkal pedig (különösen a komáromival) állandó<br />
kapcsolatot tartania, miként ezt annak idején Ferdinánd király Gall generálisnak és Paksy János komáromi<br />
főkapitánynak már 1556-ban is elrendelte. 664 9 Mindezen feladatainak elvégzéséről a Haditanácsnak tartozott<br />
6583 Gecsényi, 1976.; Gecsényi, 1984.; Gecsényi, 1986.; Gecsényi, 1991/2. és Gecsényi, 1994.<br />
6594 Miután az utóbbi témát nemrég magunk mutattuk be egy monografikus összefoglalóban, jelen kötetben<br />
a győri főkapitányságra vonatkozó részeit és tanulságait természetesen nem ismételjük meg újra. Pálffy,<br />
1995/3. mindenekelőtt 88–90. és 108–166. passim.<br />
6605 Az újonnan beindult PhD-képzés során ezeket az összefoglalókat számos dolgozattal lehetne<br />
előkészíteni.<br />
6616 Takáts munkái mellett itt elsősorban Acsády Ignác, Szendrey János, Demkó Kálmán és Iványi Béla<br />
egy-egy fontosabb tanulmányára gondolunk. Acsády, 1888/2.; Szendrei, 1888.; Demkó, 1916–1917. és<br />
Iványi B., 1926–1928. Vö. még: Brinner, 1878. Néhány hasznos, újabb kutatási eredmény: Kelenik, 1991/1–<br />
2.; Kenyeres, 1997. és Németh I., 1997.<br />
6627 A stájer rendek vonatkozásában vö. Thiel, 1914.; Schulze, 1973.; Pichler, 1986., ill. Steiermark, 1986.<br />
6638 Az adatokat lásd az archontológiában.<br />
6649 ÖStA HHStA Hungarica AA Fasc. 77. Konv. A. fol. 6–7. Paksy János I. Ferdinándhoz. 1556.<br />
szeptember 28., Komárom.