értekezés - Budapesti Corvinus Egyetem
értekezés - Budapesti Corvinus Egyetem
értekezés - Budapesti Corvinus Egyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
magát amellett, hogy a hitel folyósítása után adott kockázatkezelési stratégiát alkalmaz. E<br />
szavahihetőség biztosításának egyik eszköze a vállalati hírnév.<br />
Diamond [1989] rámutat arra, hogy egy többperiódusos, ismétlődő szerződéskötéseket<br />
feltételező modellben a fedezeti ügyletek elkötelezett alkalmazását hirdető hírnév<br />
értékessé válhat. Mozumdar [2000] bebizonyítja, hogy többperiódusos kontextusban<br />
egy vállalkozás motivált lehet a kockázatkezelésre, míg egy periódus esetén ilyen<br />
ösztönző erő nem érvényesül. Sejtése egyszerű: az „egyszeri játszmában” a<br />
részvényesek egyértelműen a pénzáramlás volatilitásának növelésére törekszenek.<br />
Noha ez növeli a nem teljesítés kockázatát, a részvényesek mégsem vonakodnak tőle,<br />
mivel a periódus végén a cég egyébként is felszámolásra kerül. Egy ismételt<br />
játszmában ugyanakkor a részvényesek arra törekszenek, hogy a vállalkozás a<br />
következő időszakokban is működőképes maradjon. Ha a játszmát kellő alkalommal<br />
megismétlik, a részvényesek érdekeltté válnak a hitelezőkkel való együttműködésben,<br />
valamint abban, hogy a nem teljesítés kockázatát a pénzáramlás bizonytalanságának<br />
növelésével ne emeljék.<br />
A sikeres vállalatokat gyakran olyan hírnév övezi, amely mellett lehetővé válik számukra,<br />
hogy hiteleiket olyan feltételekkel vehessék fel, amely feltételezi, hogy a hitelezőknek nem<br />
kell a kisajátítástól tartaniuk. Smith és Stulz [1985] szerint azonban az ilyen hírnév sem<br />
elégséges garancia arra, hogy a vállalat fedezni fogja kockázatait, ha a csőd valószínűsége<br />
nagy. Ilyen esetben ugyanis a fedezés feladásából származó haszon nagyobb lehet, mint a<br />
sérülő hírnév költsége, hiszen a hírnév csak akkor képvisel értéket, ha a vállalkozás<br />
sikeresen elkerüli a csődöt. Explicit kovenánsok nélkül az ígéretek megszeghetők.<br />
A hírnévépítés egyik lehetséges módja a vállalat portfoliójában szereplő futamidők átlagos<br />
hosszának csökkentése. A rövid távú finanszírozás előtérbe helyezésével ugyanis az<br />
egészséges és a befektetők körében kedvelt hitelminősítési szint megőrzése érdekében a<br />
menedzsment jobban rákényszerül a hitelezői érdekek szem előtt tartására, ezzel biztosítva<br />
a vállalat rendszeres refinanszírozását kellően alacsony finanszírozási költségek mellett. 43<br />
Barnea, Haugen és Senbet [1985b] szerint a rövidebb futamidejű hiteleket magas ügynöki<br />
költségek fennállása esetén alkalmaznak előszeretettel a vállalkozások, ám érvelésüket<br />
empirikus kutatások kevésbé igazolták. Leland [1998] modelljében bizonyítja, hogy<br />
amikor a fedezés melletti hosszú távú elkötelezettség nem kivitelezhető, akkor a rövidebb<br />
futamidejű hitelekkel lehet a pénzügyi ügynöki költségeket féken tartani. Eredményei<br />
42 Ross [1996] érvelése szerint az, hogy a cégek megfigyelhetően gyakrabban a pozícióikat egyenként és<br />
statikusan fedezik szemben az eszközérték egészének dinamikusan fedezésével részben azzal magyarázható,<br />
hogy az előbbi könnyebben ellenőrizhető a hitelezők által.<br />
43<br />
A hitelportfolió átlagos futamidejének csökkentését ugyanakkor a befektetők pénzügyi többletkockázatként<br />
értékelik, mivel megnő a vállalat refinanszírozási kockázata, ami a nem teljesítés<br />
valószínűségét növeli. Lásd a vezető hitelminősítő intézetek értékelési szempontjait (pl. Moody’s vagy S&P).<br />
44