VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
KIBÉDI VARGA SÁNDOR : <strong>VALÓSÁG</strong> <strong>ÉS</strong> <strong>ÉRTÉK</strong> — Az ismeretelmélet és értékelmélet alapproblémája<br />
Ahol érvény van, ott érték van, mely az értékelő alanyokkal szemben, mint feladat jelentkezik. A feladat<br />
megvalósítását az érték, természetét kifejezésre juttató normák szabályozzák. A feladat objektíve mindíg<br />
egy értékre, szubjektíve az értékelő alanyra utal, s így összekötő kapcsot képez az érték és az értékelő<br />
között. Az érték, amint azt pld. az igazságnál is láttuk, sohasem kereshető a létezők között. Sem a fizikai,<br />
sem a pszichikai lét önmagában értéket nem jelent, ha nincs is minden értékre való vonatkozás nélkül, mert<br />
hiszen a maga alkatában az igazság értéke által konstituált. A létező, mint létező sem nem értékes, sem<br />
nem értéktelen, hanem az érték szempontjából indifferens. A létező érvényességéről, tehát értékéről<br />
beszélni szigorú értelemben véve nem lehet. A létező nem lehet feladat, melyet meg kell valósítanunk,<br />
hanem puszta adat, melyet a maga valóságában tudomásul veszünk. „A nemlét e szerint a legszembeötlőbb<br />
jellemvonása az értéknek, mint értéknek”. (Bauch: Wahrheit, Wert und Wirklichkeit. 468.) De ha az érték<br />
nem is létezik, mégsem semmi. A lét tagadása nemcsak a semmire vezethet, hanem az érték feltalálására<br />
is, annak lényegét az érvényben határolva el. Hogy az érték, bár nemlétező, nem lehet azonos a lét puszta<br />
tagadását jelentő semmivel, legjobban bizonyítja az, hogy a nemlétező érték az, mely feladatokat állít a<br />
létező alanyok elé, aminthogy a nemlétező érték az, mely minden létet lehetővé tesz. Ezért az érték nem is<br />
lehet szubjektív, de ellenkezőleg, ő minden objektivitás forrása. Az igazság értéke pld. nem létezik és e<br />
nemlétező érték ad objektivitást a létező, szubjektív adatoknak, ismerési funkcióknak, amint az a<br />
matematikának, e „legszigorúbb tudománynak” példájával a kérdésben kevésbé jártasok előtt is<br />
szembeötlően demonstrálható. 63<br />
Minthogy az érték sem a lét, sem semmi más valóság területén nem található, a valóságnak magának<br />
alapján nemcsak értékkérdéseket soha el nem dönthetünk, hanem a szó szoros értelmében véve értékek<br />
létesítéséről, értékmegvalósításról sincs jogunk beszélni. Ami van, azt nem kell megvalósítani; ami a maga<br />
lényegénél fogva nemlétező, azt pedig nem lehet létezővé tenni. Az értékmegvalósítás tulajdonkép nem<br />
egyéb, mint a létnek értékek szerint való alakítása, értékábrázolás. Hogy ilyen értelemben értékmegvalósítás<br />
lehetséges, az letagadhatatlan tény. Minden igaz tétel, melyet megállapítunk, példa rá. Az értékek<br />
vonatkozásai szerint alkotott létezőket, röviden: az értékeket ábrázoló létezőket javaknak, a javak<br />
összességét kultúrának nevezzük. A létezők világába tartozó javak megsemmisülhetnek, átalakulhatnak, a<br />
javak által ábrázolt értékek ellenben örökkévalók, mert nem tartoznak a létezők változó világába. A<br />
nemlétező érték tiszta érvény, minden objektivitás forrása, mely a létnek feladatokat állít s a feladatokat<br />
betöltő valóságot értékes létezővé, a kultúra javaivá avatja. A létező kultúra javainak érvényessége a<br />
nemlétező értékek örökkévaló érvényén alapul.<br />
Az érték fogalma nem merül ki az igazság teoretikus értékével. Az élet különféle területei különböző<br />
feladatokkal állítanak szembe, melyek különböző értékektől származnak. Ez a tényállás rávezet bennünket<br />
az értékek különbözőségének, a különböző értékfajoknak problémájára. Az értékek különbözőségét<br />
kétfélekép próbálhatjuk megmagyarázni. Vagy az érték organizmusából magából, vagy az értéken kívüli<br />
körülményekből. Az utóbbi felfogás a problémát úgy magyarázza, hogy csak egy érték van, de az az egy<br />
érték különböző értékformákban nyilatkozik meg a szerint, amint azt a lélek különböző tevékenységeire<br />
vonatkoztatjuk. Rendszerint három ilyen értéket szoktak felvenni a lélek három alaptevékenységének, a<br />
gondolkodásnak, az akarásnak és az érzésnek megfelelőleg: az igazság, a jóság és a szépség értékét. Ez a<br />
felfogás, még ha az értékek táblázatának teljességével is dicsekedhetnék, az értékek különbözőségét nem<br />
indokolja helyesen, mert a lélek tényleges tevékenységiéi, eltekintve attól, hogy egymástól teljesen nem<br />
izolálhatók, az értékek megkülönböztetésének alapjául nem szolgálhatnak. Pszichológiai elemzések<br />
értékkérdésekben nem döntenek, mert hiszen értékes és értéktelen tartalmak pszichológiai hordozója<br />
esetleg semmi különbséget nem mutat. Igaz és téves ítéletek pszichológiai lefolyása pld. teljesen azonos<br />
lehet. A valóság, amit itt újból felidézhetünk, a maga puszta valóságában nem jelent értéket s így a benne<br />
konstatált tényleges különbségek sem lehetnek értékkülönbségek alapjai. Ezzel szemben felhozható az a<br />
tény, hogy Kantnak a lélek három alapfunkciójának szem előtt tartásával készült felosztása három<br />
értékdiszciplínához vezetett, a logikához, az etikához és az esztétikához. Kant felosztása azonban csak<br />
azért sikerülhetett, mivel a különféle lelki funkciókat eleve különböző értékekre vonatkoztatta. 64 Puszta<br />
pszichológiai elemzésekkel, a különböző értékek előfeltevése nélkül Kant értékelmélete nem lett volna<br />
felépíthető.<br />
Az értékfajok különféléségének alapját maguk az értékképletek jelentéseinek különbségeiben keresi Kant<br />
kiváló tanítványának, Rickertnek az értéktana is, kinek elméletét, úgy is, mint a fentemlített első magyarázata<br />
63 V.ö. Bruno Bauch: Philosophie des Lebens und Philosophie der Werte. (Fr. Manns Pädag. Magazin. Heft 1155. —<br />
Schriften aus dem Euckenkreis. Herausgegeben vom „Euokenbund". Heft 29.) Langensalza. 1927. és Varga Sándor erre<br />
vonatkozó cikke: Élet és érték. (Különlenyomat az „Athenaeum" XIII. kötetének 5-6. füzetéből.)<br />
64 V.ö. Rickert: System. 321. I.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006 - 32 -