VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KIBÉDI VARGA SÁNDOR : <strong>VALÓSÁG</strong> <strong>ÉS</strong> <strong>ÉRTÉK</strong> — Az ismeretelmélet és értékelmélet alapproblémája<br />
határfogalom megismerhetetlen, akkor mi jogon állítja róla Maier, hogy tőle indulnak ki mindazon<br />
követelések, melyek a szubjektív kategóriák objektív használatára jogosítanak? Ez az állítás maga is ismeret<br />
kell, hogy legyen, még pedig egy önmagának ellenmondó, az ismeretlen ismeretét tartalmazó ismeret. De<br />
higyjük el, hogy a transzcendens x megismerhetetlen. Mire használható akkor a tudományban? Lehet-e<br />
valami ismeretlen minden ismeret igazságának magyarázati alapja? Elég a kérdést állítanunk, hogy belássuk<br />
a transzcendens x adott fogalmának képtelenségét. A transzcendens x vagy ismeretlen s akkor a<br />
tudományban semmit sem magyaráz, vagy ismeretes s akkor egy újabb transzcendens x-et követel meg,<br />
mely a transzcendens x ismeretének logikai szükségképiségét indokolja. Az ismereti tárgy problémájának<br />
megoldása tehát az utóbbi esetben sem volna elérhető, hanem csak tovább tolódnék egy végtelen<br />
sorozatban. Egyáltalában, nehéz elképzelni, hogy lehet Maiernél valamiről állítani, hagy az nem valóság, bár<br />
minden valóság ismeretének logikai-ismeretelméleti alapja. Ha az ítélet lényegét Maierrel az<br />
exisztencializálásban látjuk, akkor minden, amiről ítéleteinkben valamit állíthatunk, azaz minden ítéleti tárgy<br />
valóság, amint azt Maier tanítja is. Nem-valóságokról itt nem lehet beszélni, hanem csak a valóság<br />
különböző fajairól. A szaktudományok a maguk határain belül egy ilyen ítélettudattal talán beérhetik, egy<br />
önmagát értő, eljárásáról önmagának számot adni köteles filozófia bizonyosan nem. — Maier az ítélet logikai<br />
szükségképiségének a kategoriális funkciók transzcendens x által való követeltségében adott magyarázatát<br />
a tapasztalatra való hivatkozással véli igazolhatni. 19 A logikai szükségképiségnek ezen empirikus<br />
verifikációját azonban semmivel sem minősíthetjük szerencsésebb kísérletnek, mint a transzcendens x<br />
fogalmának felvételét. A Maier értelmében vett tapasztalat csak annyit mondhat nekünk, hogy a dolog<br />
(eltekintve most a feltárt nehézségektől) eddigi tudásunk szerint így áll, és erre építhető az a szubjektív<br />
meggyőződésünk, hogy valószínűleg következőleg is így kell lennie. De a tapasztalat valószínű „kell”-je nem<br />
magyarázza és nem pótolja sem általában a logikum jelentésében bennerejlő szükségképi összefüggés<br />
gondolatát, sem különösen az egyes ismeretek igazságát, amint azok pld. a logika, matematika és<br />
természettan tudományaiban, és minden valódi ismeretben előttünk állnak. Ami logikailag szükségképi, egy<br />
szóval igaz, nem azért igaz, mert úgy „tapasztaljuk”, hanem azért tapasztalhatjuk igaznak, mert a<br />
tapasztalattól függetlenül, önmagában igaz. Maier helyesen látja, hogy minden újabb ítélet, minden<br />
ismétlődő tapasztalat „erősíti és fokozza meggyőződésünket” az ismeret igazságában, de csak az ismeret<br />
objektív igazságát kísérő szubjektív meggyőződésünket erősíti. Az igazságot magát sem nem „erősíti”, sem<br />
nem magyarázza. Ha az igazság jelentésében nincs benne a logikai szükségképiség vonása, a<br />
tapasztalatból azt bizonyára nem nyerheti. A logikai szükségképiség: igazolásánál az empíriának hallgatnia<br />
kell! — Az a túlságos nagy szerep, melyet Maier ismeretelméletében a mindent magyarázó tapasztalatnak<br />
juttat, arra vezet, hogy rendszerében az általános elveknek, amilyenek az általános érvényességi princípium,<br />
az igazságprincípium stb., nincs igazi jelentősége, magyarázó ereje. Az egyes ítéletek igazsága ugyan<br />
szerinte az igazságprincípium s végső sorban az általános érvényességi princípium érvényén alapszik, de e<br />
princípiumok viszont csak azért érvényesek, mert az egyes ítéletek lefolyása, a tapasztalat igazolja őket.<br />
Hogy igazolhatnák olyan általános elvek az egyes ítéletek érvényét, melyek önmaguk érvényének<br />
igazolására az egyes ítéletek érvényét megkövetelik? Ha a különös igazságát az általánossal, az általános<br />
igazságát a különössel akarjuk bizonyítani, egy circulus vitiosus-ban forgunk, melyből nincsen kiút. A<br />
tapasztalat elvének e mindenhatósága mellett nem alaptalanul vethető fel a kérdés: nem okosabb-e, ha az<br />
örök körbenforgás helyett a nem minden fáradtság nélkül gondolható általános princípiumok egész<br />
rendszerét feladjuk, s megelégszünk az ismeret puszta tenyéré való utalással, a tapasztalatra való<br />
hivatkozással, melynél tovább kérdezni hiábavaló, minthogy minden igazolás végül is erre vezet vissza?! Az<br />
empirizmus e végső következményeinek levonása mellett az általános törvényszerűségek és princípiumok<br />
jelentősége, igazsága, legfeljebb az ismeret területén való tájékozódásunkat szolgáló hasznosságukban<br />
állhat, miként a pragmatizmus tanítja, logikai jellege és értéke azonban elvész. 20 Maier transzcendens x-e és<br />
az ítélet rajta alapuló logikai szükségképiségének empirikus verifikációja az ítélet tárgyának feladott<br />
problémáját nem képes kielégítően megoldani.<br />
A transzcendens x képtelen fogalma helyett a transzcendentális realizmus merészebb képviselői egy<br />
transzcendens realitás felvételével próbálják megoldani az ítéleti tárgy problémáját. Miben különbözik a<br />
transzcendens realitás Maier transzcendens x-étől és mennyiben kerül el az abban rejlő megoldhatatlan<br />
nehézségeket? Ez az a kérdés, melyre felelnünk kell, mielőtt a transzcendentális realizmusról végleges<br />
ítéletet alkothatnánk magunknak. — A transzcendens x, láttuk, mindíg csak tudatunkban jelentkező,<br />
ítéleteinktől elválaszthatatlan adottság, mely, mint minden ítélethez szükségkép hozzátartozó vonatkozási<br />
tag az ítéléstől függetlenül nem gondolható. Benne ítéleteinknek azon, önmagában felfoghatatlan,<br />
19 Innen a transzcendens-empirikus adottság elnevezés.<br />
20 Nem véletlen, hogy a pragmatizmus az empirista angol és amerikai filozófiában oly nagy befolyásra tett szert.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006 - 11 -