VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
KIBÉDI VARGA SÁNDOR : <strong>VALÓSÁG</strong> <strong>ÉS</strong> <strong>ÉRTÉK</strong> — Az ismeretelmélet és értékelmélet alapproblémája<br />
vissza, hogy ismeretalkotó jelentésüket megmagyarázza. Nem a transzcendens adottságnak kell<br />
alkalmazkodnia a kategóriákhoz, hanem a kategóriáknak kell alkalmazkodniuk a transzcendens<br />
adottsághoz, hogy objektív ismeret keletkezzék. Az ismeret a transzcendens adottság körül forog. Az<br />
igazság, más szóval az ítéletek logikai szükségképisége, az ítéleteknek a transzcendens adottságtól való<br />
követeltségében áll; a valóság, mely igaz ítéletek tárgya, az igazság közvetítésével szintén a transzcendens<br />
adottságon alapul. Az ítéletek objektivitásának forrása nem a kategóriák, hanem a transzcendens adottság.<br />
A szubjektív-pszichikai funkcióknak a transzcendens adottságtól kiinduló követelmények szerint kell<br />
igazodniok, hogy igaz ismeretek tárgyalkotó funkciói lehessenek. De mi a transzcendens adottság? Maier<br />
transzcendens adottsága egy logikai-ismeretelméleti határfogalom annak az x-nek, annak az idegennek<br />
megjelölésére, mely az ítéleti funkciókban a tudatba lép s mely hátra marad akkor is, ha ítéleteinkből minden<br />
szubjektív tényezőt elvonunk. Minden kategoriális formáláson kívül fekszik, anélkül azonban, hogy neutrális<br />
volna a kategoriális formálással szemben. Ellenkezőleg: tőle indulnak ki azok a meghatározott felszólítások,<br />
melyek az ítélő szubjektumot bizonyos kategóriák alkalmazására kényszerítik. Közelebbi meghatározása<br />
lehetetlen, de szükségtelen is, mert ismeretünk végső határát jelzi. Benne ítéleteinknek az a sajátossága jut<br />
kifejezésre, mellyel önmagunkon túlra, saját kereteiken túlra utalnak. 16 És ezzel Maier ítéletmeghatározása,<br />
mely szerint az ítélet egy, a tudatra nézve transzcendens adottságnak kategoriális formálása, pontosabb<br />
értelmet nyer. A transzcendens adottság követeléseket intéz az ítélő szubjektumhoz, ki a követelésekre<br />
azzal válaszol, hogy kategoriális funkcióival megragadja, asszimilálja, magáévá teszi, más szóval ismeretté<br />
alakítja őket. S mivel az ítélet igazsága, mint a transzcendens adottságtól való követeltség az ítéleti<br />
objektum valóságának, az ítélet objektivitásának alapja, azért az igazság logikailag előbbvaló, mint a<br />
valóság. Mi biztosít azonban arról, hogy az igaz ítéletek kategoriális funkciói valóban a transzcendens<br />
adottság által követeltetnek? A kategoriális funkcióknak és a transzcendens adottságnak egymásra való<br />
szükségképi vonatkozása egy alapvető felvétel, mely az igazságprincípiumot kifejtő igazságtörvényekben<br />
nyer kifejezést. Az egyes ítéletek igazságának az igazságprincípium a logikai alapja, az igazságprincípium<br />
pedig minden gondolkodás végső elvében, az általános érvényességi princípiumban gyökerezik. De miért<br />
érvényes az általános érvényességi princípium? Ez Maier ítéletelméletének végső kérdése. Maier azzal felel<br />
rá, hogy a ténylegesen végrehajtott ítéletek lefolyása az általános érvényességi princípium igazolásának<br />
egyedüli forrása. Az általános érvényességi princípium s az igazságprincípium nem igazolhatatlan, de<br />
igazolásra nem is szoruló, önmagukban álló érvényességek, miként azt az „abszolutista önkény” hírdeti,<br />
hanem e végső felvételeknek is igazolniok kell magukat a tapasztalatban. Az általános érvényességi<br />
princípium logikailag igazolt azért, mert a ténylegesen végrehajtott gondolkodási funkciókhoz kapcsolódó<br />
céltudat érvényességi intenciója jut benne kifejezésre. Ugyanígy nyerjük az igazságprincípium logikai<br />
verifikációját. „Minden újabb ítélet egy újabb megerősítése és fokozása annak a meggyőződésünknek, hogy<br />
az ítélet logikai szükségképisége annak transzcendens adottság által való követeltségében kell hogy<br />
álljon”. 17<br />
Ha az ítélet tárgyának azt a valamit nevezzük, melyre a gondolkodás szubjektív funkcióinak irányulnia<br />
kell, hogy általános érvényű, objektív ítélet keletkezhessek, akkor az ítélet „tárgyát” Maiernél a<br />
transzcendens x-ben kell látnunk. Amit Maier az ítélet tárgyának nevez: a valóság, nem az ítélet iránytszabó,<br />
annak logikai szükségképiségét létesítő alapja, vagyis nem az ítélet általunk keresett tárgya, hanem már a<br />
transzcendens x irányító követelései szerint az ítélet szubjektív-kategoriális funkciói által a transzcendens<br />
x-ből formált produktum, az ítélet formájának és tartalmának kapcsolatából álló kész tárgy, melyet a naiv<br />
realizmus az ítélet által lemásolandó, kész valóságnak tart. A tárgy szó használatának jogosultsága felett<br />
tehát többé nem habozva, kérdezzük: megfelel-e és mennyiben felel meg Maier transzcendens x-e a Maier<br />
által rábízott szerepnek, az ítélet szubjektív funkciói objektív iránytűjének, az ítéleti funkciók logikai<br />
szükségképisége alapjának? A transzcendens x Maiernél nem magában való dolog (Ding an sich), nem az<br />
ismeret tárgyainak valósága mögött álló igazi valóság, melynek fennállása az ismerettől függetlennek<br />
gondolható, mint a transzcendentális realizmus kevésbé óvatos képviselőinek felfogásában, hanem mindíg<br />
csak ismereteink jellemzője, ismereteink logikai szükségképiségének állandó alapja, mely minden igaz<br />
ismeretben bennerejlik anélkül, hogy maga, mint ismeretelméleti határfogalom megragadható, megismerhető<br />
volna. 18 Hogy e transzcendens x hogyan szolgálhat ismereteink igazságának alapjául, az előttünk épen nem<br />
magától értetődő. Ha a transzcendens x nem lehet ismeretünk tárgya, hanem mint ismeretelméleti<br />
16 V.ö. Varga Sándor: A mai filozófia válsága Maier Henrik valóságfilozófiájának megvilágításában c. idézett cikkével és<br />
Maier művének ott adott utalásaival!<br />
17 Maier i.m. 379. l.<br />
18 Ezen a gondolaton alapul a „transzcendentális relativizmus” elnevezés, mellyel Maier tanát a transzcendentális<br />
realizmustól megkülönböztetni akarja.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006 - 10 -